309 



Paa Sagdlerssuak findes en Rundklippe af ejendommelig 

 Form. Op fra en afsleben Klippeflade hæver sig ligesom en 

 overskaaren liggende Kegle; den stejle Læside er omtr. 1 Meter 

 høj, Keglens Længde 2 — 3™. Paa Klippefladerne her viser sig 

 meget tydeligt et Fænomen , der ogsaa sees andre Steder , og 

 som \istnok maa sættes i Forbindelse med Isen. I Klippens 

 Overflade, er der i Retningen tværs paa Isbevægelsen, langstrakte 

 Fordybninger. De ere som oftest et Par Tommer brede og af 

 lignende Dybde; den ene Væg er plan og lodret, den anden 

 heldende og bøjet. Som oftest vender den stejle Væg mod 

 Isbevægelsen, men det omvendte kan ogsaa være Tilfældet. De 

 Fliser, som passe til disse Fordybninger, ere rimeligvis sprængte 

 bort af Isen, som har havt nemt herved paa Grund af en paa 

 visse Strækninger udpræget Forkløftning, der gaar omtrent 

 tværs paa Isbevægelsen. 



Tinutekàssak kan ikke fremvise smukt rundede Klipper, og 

 den isglattede Overflade er mange Steder bortslidt, saa at 

 Klipperne ere ru og ujevne. Retter man Blikket mod Øst sees 

 mange smaa Stejlvægge. 



Ved Simiutarssuak er der mange om »Hvalrygge» mindende 

 Skjær, og Landingen er ret vanskelig paa Grund af de rund- 

 puklede, glatte Klipper. Denne morsomme kan opvise sjeldent 

 smukke og typiske Rundklipper af alle Størrelser. Nogle af 

 dens underlig opstikkende, stejle Smaafjelde ere en eneste 

 Rundklippe , i hvis Runding den søndersprængende Frost dog 

 hist og her har gjort slemme Indsnit og lavet hele Stenbrud. 

 Mange Isfurer sees; en af dem begynder pludselig dyb og 

 omtr. 0,3"" bred, fortsætter et Stykke med samme Bredde, 

 smalner saa af og er mod Enden ganske tynd. 



Ikerasàrssuk lodre tstaaende Hornblendeskifere havde 

 overalt en ru og ujevn Overflade. Mange Steder var der stejle 

 Smaarygge og Render imellem, som omtalt fra Vester-0. 

 Disse Rygge følge som oftest Bjergartens Stribning, men kunne 

 ogsaa gaa paa tværs af denne. 



