316 



Højde af omtr. 10" over Hedefladen. Et Par af dem havde en 

 Sænkning i Toppen, hvori der laa en vældig, kantet Blok. 

 Disse Morænedannelser ere vistnok af en lignende Art som de 

 saakaldte D ruml ins. 



Fra Yders tation sfjelds blokbestrøede, højeste Klippe- 

 flade, saaes ikke andet end nye Dale og nye Fjelde, ingen An- 

 tydning af en Slette ^). Nogle af Fjeldene længere indefter vare 

 højere end det vi stode paa, men alle viste de tydeligt, at de 

 havde været oversvømmende af Indlandsisen , hvis mægtige 

 hvide Flade optog over Halvdelen af Horizonten. Isens Rand 

 syntes at være ret stejl, og Randpartiet gjennemfiiret af Spalter. 



De Oplysninger angaaende «Sletten», som bragtes tilveje 

 senere ved at udspørge Grønlændere paa Agto , findes andet- 

 steds ; her skal kun anføres det, der menes at angaa dens geo- 

 logiske Forhold. 



Paa Sletten , som naaer ind til Isranden findes , siger den 

 gamle Abraham Carlsen, hist og her langstrakte Forhøj- 

 ninger eller "Bølger». Bølgerne ere bevoxede med kort Græs, 

 nogle af dem ere bugtede , andre lige ; korte og lange findes 

 mellem hinanden. Medens en Del af dem kun ere nogle faa 

 Favne i Længden, ere andre «en V2 Times Gang eller mere». 

 Hvad Forhøjningerne bestode af, kunde han ikke, som det 

 ogsaa knapt var at vente, give nogen Oplysning om. Om der 

 laa store Stene paa Overfladen, kunde han ikke huske. 



Hvis man kan stole paa disse Udsagn — og der er neppe 

 Grund til andet — synes der altsaa at findes Drumlins 

 og maaske ogsaa Aase (de bugtede Forhøjninger) paa 

 denne Slette -). 



Ifølge den medgivne histrux, skulde Undersøgelsen af de ejendommelige 



Leransamlinger, der efter Sigende fandtes paa en Slette mellem Nag- 



ssugtôk og Isortok, have udgjort Hovedopgaven for Expeditionens 



Geolog. 



Det forekommer mig som det sandsynligste, at "Sletten» ikke er andet 



end en Dal mellem stejle Fjelde i Lighed med Ilivllik-Dal, men 



maaske bredere. 



