318 



Ved Jakobshavn skal der, ifølge R.D.Salisbury, ikke 

 findes noget Vidnesbyrd om Landets Hævning ^). 



Paa Dis к o Sydøstside er der, hvis det er tilladt at ud- 

 tale sig paa Grund af de fra Skibet gjorte Iagttagelser, en 

 hævet, temmelig jevn Flade, som afgrænses for oven af en 

 horizontal Linie. K. J. V. Steens trup nævner fra Di sko 

 Østside en Række Havstokke , af hvilke de højeste ere ved 

 Flakkerhuk (98,l=°) og Skansen (88,7'")-), altsaa højere 

 end Endemorænen i Blæsedal. 



Ved Godhavn er der paa Gneisterrænet mange Hav- 

 stokke, eller nøjagtigere sagt, man finder mange Steder, og 

 navnlig under de stejle, gamle Strandklipper, Blokskraaninger, 

 hvis Sten dog ofle ikke ere særdeles meget rundede. Blokkene 

 ere dog utvivlsomt ikke af Isen aflejrede saadan , som de ligge 

 nu, men have tidligere for en stor Del været spredte over 

 Klipperne som løse Blokke, hvor man nu forgjæves søger efter en 

 saadan. Brændingen har skyllet dem ned og dannet de nævnte 

 Blokskraaninger. Paa Næsset syd for Havnen findes der ikke 

 meget af dem, dog findes de f. Ex. i Lavningen nedenfor Flag- 

 stangen (29,7'" 0. H.). Nord for Havnen , henimod Fjeldene, 

 findes derimod mange, navnlig i Lyngmark s dal og øst 

 for denne. I Lyngmarksdal, oppe under Fjeldet, er der 

 en lille Gmsterrasse, bevoxet med Græs (33"" o. H.). Den stejle 

 Terrasseskrænt er 2—3'° høj. Paa Terrassens Overflade er der 

 store , rimehgvis nedstyrtede Blokke , og nedenfor den en flad 

 Kjærstrækning. Længere vest paa udgaar der fra Fjeldet en 

 vældig Gruskegle, som har skjult mulig tilstedeværende Strand- 

 dannelser; paa selve Keglen sees ingen Mærker efter en højere 

 Vandstand. Oven over Terrassen, 53'" o. H., er der en Klippe, 



^) Journal of Geology, III, 8 S. 900: Nothing was seen about Jacobshavn 

 which was taken to mean, necessarily, a recent uplift of the land, 

 though features were seen, which would be consistent with such 

 movement. 



') Medd. om Gronl., IV, s. 231. 



