340 



der før have bevæget sig , men , paa Grund af stærk Afsmelt- 

 ning, tildels eller aldeles ere blevne skilte fra deres Snemark 

 og saa at sige overvældede af deres egne Morænemasser. Men 

 Isdannelsen er taget til igjen, og S te ens trup nævner flere 

 Steder, hvor en ny Jøkel er bleven dannet, eller er i Færd 

 med at dannes, og skrider ned over den døde Bræ M- 



Naar man nu med disse Angivelser sammenholder den 

 Mængde Sedimenter, der er dynget op i Fjordene i Form af 

 Terrasser, og betænker, at efter hvad man kan bedømme, vilde 

 saadanne Terrasser langtfra komme frem i samme Udstrækning, 

 selv om der fandt en Hævning Sted nu, saa kommer man til 

 følgende Resultater: 



i en, geologisk talt, meget nær Fortid har Grønlands 

 Klima været noget mildere end nu, og Isen trak sig som Følge 

 deraf tilbage. Den brede Isbræmme, der før bedækkede Yder- 

 landet, bortsmeltede, og senere svandt store Daljøkler saaledes 

 ind, at de ikke mægtede at transportere deres Moræner; de hørte 

 op med at bevæge sig og blev til «døde Bræer». Paa Grund af 

 denne livlige Afsmeltning blev Yderlandet overskyllet af vældige 

 Vandstrømme , som under Havets højere Stand aflejrede de 

 Masser af Sand og Grus, der udgjøre de nuværende Terrasser. 

 Forholdene i Blæsedal gjør det overmaade sand- 

 synligt, at Hævningen var begyndt, længe inden 

 Isen havde trukket sig tilbage til sit nuværende 

 Standpunkt; Fjordterrasserne vise, at Isens Tilbagetog var 

 begyndt, længe inden Landet havde hævet sig til sin nuværende 

 Højde, men hvad Fjordterrasserne angaa, maa man betænke, 

 at det ikke med Sikkerhed vides, hvor mange af dem der 

 ere marine ^). 



') Medd. om Grønland, IV. S. 80—81 og Tav. V. 



^) A. Jessen kommer for det sydligste Grønlands Vedkommende til det 

 Resultat, at «der er Sandsynlighed for, at hele Hævningen i denne Del 

 af Landet er foregaaet, efter at Indlandsisen var afsmeltet til sit nu- 

 værende Omfang». Medd. om Grønland XVI. S. 154 — 55. 



