385 



har en altfor lav Temperatur i Yegetationstiden, saa at Planterne 

 ikke formaa at udnytte den unægtelige Fordel, at Vandet i disse 

 Søer aldrig bundfryser. 1 de lavvandede Søer (1 — 10' Vand) 

 findes derimod ofte en ret tæt Bundvegetation , tiltrods for at 

 hele Vandmassen maa være frossen det meste af Aaret. 



De hyppigste Vandplanter man træffer, ere Hippuris vul- 

 garis^ Ranunculus hijperboreus og en tyndstænglet Vandform af 

 Equisetum arvense. De træffes ligesaavel paa de yderste Smaa- 

 øer som langt inde i Landet, og ligesaavel i Havets umiddel- 

 bare Nabolag, som paa de højeste Fjelde, 900' o. H. De staa 

 altid paa lavt Vand (indtil 1') nær Bredden, paa Ler- eller 

 Sandbund, men kun Hippuris sees i Blomst, de andre ere altid 

 sterile. 



Equisetum variegatum træffes ligeledes paa lavt Vand nær 

 Bredderne, men er noget sjeldnere end de foregaaende. 



Bairacliium paucistamineum sees af og til, omend ikke saa 

 hyppigt; den findes over hele Bunden lige til c. lO's Dybde, 

 men sætter kun sjelden Frugt paa lavere Vand end 5'. 



Endelig findes først og sidst Hypnum scorpoides og fluitans 

 mellem Klippeblokkene paa Bunden , og svømmende i Over- 

 fladen. 



I det Indre er Rigdommen af Arter noget større , foruden 

 de ovennævnte fandt jeg i en lille fladbundet Sø paa Ikamiutø 

 Potamogeton obtusifoUus (steril), Sparganium hyperhoreum^ Calli- 

 triclie verna , hamulaia og autumnalis og Heleocharis aciciilaris 

 f.submersa (steril), hvilken sidste dannede en aaben undersøisk 

 Eng. Ved selve Fjordens Bund har endelig Berlin og Berg- 

 gren fundet næsten alle de Vandplanter, som overhovedet 

 kjendes fra Grønland. 



Søernes Bredder ere noget forskjelligt udviklede ; Nord- 

 og Sydsiden stode gjerne med en overhængende brat Grønsvær- 

 kant dannet af Carex rarißora^ rigida^ hyperborea og scirpoidea 

 gjennemvævet med Salix groenlandica og smykket af blomstrende 

 Chamenaerium latifoUum^ Cardamine pratensis, Tofieldia borealis 

 XIV. 25 



