391 



fik Tid til at undersøge nøjere; i det hele taget kneb det stærkt 

 med Tiden under Opholdene i Land. 



Derimod findes mange Steder i det Indre Kjær af samme 

 Art, som dem Warming omtaler M med den Forskjel, at Tri- 

 glochin, Coptis og Pinguicula mangle i Vegetationen i et hvert 

 Fald i den Del af Landet, jeg besøgte. 



Elvlejerne i det Indre har jeg allerede omtalt, de slutte 

 sig nær til Krattene, i Skjærgaarden findes derimod flere Steder 

 en meget afvigende Form, som nærmer sig Kjærene en Del, 

 men adskiller sig ved at mangle deres frosne Bund, og ved den 

 større Kigdom paa Phanerogamer. En typisk Repræsentant for 

 disse Lokaliteter var Yestenden af Øen Aumat (68° 30' N. Br. 

 52° bV V. Lgd.), som dannedes af flere parallele Fjeldrygge med 

 mellemliggende Dale, der liver gav Plads for en lille Bæk. 



Der var kun en svag Jordbundsdannelse i disse Dale , da 

 Bækkene løb langsomt, og Sandet kun- var til Stede i ringe 

 Mængde paa de højere liggende Steder. Tvers over Dalene 

 dannedes smaa halvmaaneformede Volde (den konkave Side opadl 

 af Saliæ groenlandiea, Careæ scirpoidea og rarifloi^a samt i mindre 

 Mængde Toßeldia borealis, Vaccinium uliginosum og Pedmdaris 

 hirsiita. Disse Volde findes i Mængde, snart flere ved Siden af 

 hinanden, snart enkeltvis, og virke ligesom Sigter idet de til- 

 bageholde alle i Vandet oplemmede Dele , som derpaa bund- 

 fældes og danne smaa flade Sumpstrækninger. 



Herpaa trives en ejendommelig lav Vegetation, hovedsagelig 

 dannet af Care.v scirpoidea, Juncus higlumis og Scijyus cæspi- 

 iosus med mindre Mængder af Ranunctdus lajyponiciis og hyper- 

 boreus, Catabrosa algida, Juncus castaneus, Carex alpiua, pulla, 

 hyperborea, Erioplwrum angustifoUum og Scheuchzeri, Equisetum 

 arvense og variegatum samt Saxifraga rivularis , men Hoved- 

 massen bestaar af de 3 førstnævnte , som danne et c. 5 Ctm. 

 højt Dække i det 2—3 Ctm. høje Vand, medens de større 



^) Om Grønlands Vegetation. Meddelelser om Gr. XII. Pag. 130. 



