80 10 



2 den Hvirvel er lios Characinerne næsten lige saa lang som 3die og meget 

 lydeligt amficoel. Nogen (normalt uddannet) Bue findes ikke 1 )- Forneden langt fortil bærer 

 Legemet et Par Procc. transversi , som ved Grunden smøge sig fortil og næsten omfatte 

 lste Hvirvels Legeme. Ovenover 2den Hvirvels Legeme findes «Incus». I Formen svarer 

 dette Been væsentligt til «Stapes». Herved er dog to Omstændigheder at bemærke: Den 

 Deel («Concha» Weber), som vender ud mod og tager Deel i Begrændsningen af Rygmarvs- 

 kanalen, er meget lille, meget mindre end de fra den udgaaende Processer. Foruden de 

 to Processer, som fandtes paa «Stapes», hvilke forholde sig paa samme Maade som der, 

 findes der paa «Incus» en meget stor udad- og fremadrettet Proces, hvis yderste Deel er 

 indlejret i det brede Ligament mellem «Malleus» og «Stapes»; denne Proces er større end 

 hele den øvrige Deel af «Incus». Noget discret øvre Slutstykke findes ikke. 



2den Hvirvels Legeme er hos Cyprinoiderne sammenvokset med 3dies. 

 Hos spæde Unger (af Leuciscus rutilus L.) (Fig. 1) ere de fuldstændigt discrete. Som tid- 

 ligere nævnt, har Baudelo t meddeelt, at de ere discrete hos voksne Dyr af Chondro- 

 stoma nasus. Hos den voksne Leuciscus (erythrophthalmus) er Sammensmeltningen ind- 

 skrænket til den yderste Band, saa at de to Hvirvler kunne skilles ad uden synderlig 

 Vold. Overeensstemmende hermed er Hulen for Chorda temmelig stor; foroven naaer den 

 næsten heelt op til Randen af Hvirvellegemerne. 2den Hvirvels Legeme, som bagpaa er 

 saagodtsom plant fneppe convex) , er paa det nærmeste halvt saa langt som 3die Hvirvels 

 amficoele Legeme. Udvendigt fra er Grændselinien mellem Hvirvellegemerne vel synlig. Hos 

 de voksne Dyr af de øvrige Slægter er det kun ved en nærmere Undersøgelse muligt at paa- 

 vise Grændsen mellem 2den og 3die Hvirvel. Saavel i og for sig som af Hensyn til 



Sägemehl har en »tiden Opfattelse. L. c. p. 55 hedder det: »... doch ist es bemerkenswert}], dass 

 diesen [2den og 3die] beiden getrennten Wirbelkörpern nur ein einziger Bogen aufsitzt. Zwischen 

 dem letzteren und dem mil ihm durch Naht verbundenen Bogen des vierten Wirbels tritt ein Spinal- 

 nerv aus, der zu dem Intereoslalraame zwischen dritlem und viertem Wirbel gehört. Ein anderer 

 Spinalnerv, der zwischen den zweiten und drillen Wirbeln gehören niuss. durchbohrt diesen Bogen 

 und weist auf eine Knnkrescenz des scheinbar einheitlichen Ungens aus zwei Bogen hin». Hydro- 

 cyon, hos hvilken dette Forhold skal linde Sted, kjender jeg ikke. Men hos de af mig undersøgte 

 Former, der ere Repræsentanter for tre Slægtsgrupper af Characinernes Familie, tør jeg — uagtet 



jeg ikke har undersøgt Nerverne — sige, at del ikke (inder Sted. (Den nedre Rod til) Nerven for 

 Intercostalrumtnet mellem 3die og 4de Hvirvel gaaer igjennem Sdie Hvirvels Bue imedens den øvre 

 lind, forsaavidt som jeg med Bestemthed har kunnet constatera Udgangshullet for den. gaaer igjennem 

 ide Hvirvels Bue lad ved den omtalte Som). I 3die Hvirvels Bue lindes ingen andre Huller, hvor- 

 igjennem en Nerve kunde Ira'de ud, saa at jeg niaa anläge, at Nerven for Intercostalrniinnel mellem 

 2den og 3dle Hvirvel forlader Rygmarvskanalen paa samme Sinl sum hos Cyprinoiderne: bagved 

 »luens» og foran 3die Hvirvels stærkl fremefter skraanende Bue. Knoglernes Form paa dette Sted 

 hos Characinerne synes forøvrigl al tale herfor, il ■ Stapes» lindes der hos de Characiner, jeg har 

 undersøgt, el lille Hul nær Bagranden forneden; mullgen træder der gjennem dette Hul en Nerve 

 udler Nerverod) ud, [saafald vilde der her være en lille Forskjel fra Cyprinoiderne, hvor dette 

 Hul mangler). 



