27 91 



ni. 



De forreste Hvirvler samt de Weberske Knogler hos Gymnotinerne '.). 



(Figg. 6—9.) 



Svømmeblæren 8 ) iFig. 9) er bygget i nøje Overensstemmelse med Characinernes 

 og Cyprinoidernes ; dog er [nderhinden i 1ste Afdeling forholdsviis meget tyndere. 1 Inder- 

 hinden af 2den Afdeling findes ingen (paalangs gaaende) stærkere fortykkede, baandformede 

 Partier, men kun stærkere Fibrer, som tabe sig henimod Bagenden og i selve Forenden. 

 Disse Fibrer have et skraat Forløb omkring Svømmeblæren, stadigt i samme Retning: paa 

 venstre Side nedenfra og forfra skraat opad og bagud, paa højre Side ovenfra og forfra 

 skraat nedad og bagtil; de behøve to Omgange om Svømmeblæren for at naae fra dennes 

 Bagende til dens Forende, saa langt som man kan følge dem. Som Reinhardt har viist, 

 ligge de to Afdelinger vidt adskille fra hinanden; de ere nemlig udtrukne i mere eller 

 mindre lange Gange. Hos Characinslægterne Pygocentrus og Myletes havde jeg fundet det 

 Forhold, at Luftgangen til Tarmkanalen udgaaer fra Forbindelsesgangen mellem Svømme- 

 blærens to Afdelinger, medens Forholdet hos Characiner ellers (og Cyprinoider) almindeligt 

 er det, at Luftgangen udgaaer fra Forenden af bageste Afdeling, medens forreste Afdeling 

 ved Hjælp af en kort Forbindelsesgang udspringer fra bageste Afdeling lidt ovenover Luft- 

 gangens Munding. At denne Forskjel er aldeles uvæsentlig, sees bedst af Forholdet hos 

 Gymnotinerne , hvor begge Afdelinger 'af Svømmeblæren ere udtrukne i Gange , af hvilke 

 den forreste Afdelings tydeligt nok 3 ) udmunder i Gangen fra den bageste Afdeling, hvilken 

 aabenbart er en Fortsættelse af Luftgangen (fra Tarmkanalen). Hos alle tre Familier maa 

 altsaa den bageste Afdeling betragtes som den egentlige Svømmeblære 4 ) , medens den 



I De undersøgte Former ere: Stemopygus (carapo L.) og Carapus (fasciatus Pali.). 

 Angaaende Svømmeblærens ydre Form henvises lil Reinhardts ovenfor citerede Afhandling. — 

 Det Tillæg, jeg her har givet, refererer sig til Sternopygus, idel Svømmeblæren var meget slet ved- 

 ligeholdt hus det af mig undersøgte Exemplar af Carapus. Om Svømmeblærens luneste Afdeling 

 kan jeg intet nærmere meddele, da jeg ikke kunde skaane den lil en nærmere Undersøgelse, fordi 

 det gjaldt om at see, hvorledes «Mallens» og »Os suspensorium» forholdt sig til den. 

 1 sin nævnte Afhandling (p. 139— 40) vakler Reinhardt mellem den Opfattelse, at Luftgangen ud- 

 springer fra »Indsnøringen mellem Svømmeblærens -Afdelinger», og den, at »den fra den forreste 

 Blære kommende [Gang] ikke naaer hen til den bageste Svømmeblære, men virkelig i en Afstand 

 fra denne udmunder i den hos Carapus] meget tykkere Luftgang, som den udsender.» Jeg skul 

 derfor anfore, at Forholdet forekommer mig ligesaa umiskjendeligt, naar — som hos Sternopygus 

 (Fig. y) — «begge de fra Blærerne udspringende Kanaler ... have samme Tykkelse», som naar 

 Gangen (hos Carapus) fra den bageste er meget videre end Gangen fra den forreste. 

 Dette forhindrer ikke, at den egentlige Svømmeblære kan reduceres, men Udvidelsen fra den. den 

 funeste Afdeling, bestaae; dette er Tilfælde! In>s Misgurnus. Sammenligner man Silurpidernes 

 Svømmeblære med disse tre Familiers, maa man sige, at den (eller da egentligt dens Hovedrum) 

 svarer til den forreste Afdeling hos disse. 



12* 



