110 46 



legemer ere alle amflcoele med tydeligt 1 ) afgrændsede Ender; men iøvrigt er der temmelig 

 stor Forskjel imellem dem. Iste Hvirvel fortil og «4de» Hvirvel 2 ) bagtil have den samme 

 Tykkelse som de normale Hvirvler; men ellers er Mægtigheden af Hvirvlerne i Overens- 

 stemmelse med Aortakanalens Krumning o: deres Tykkelse staaer i omvendt Forhold til 

 Tykkelsen af Beenmassen under Aortakanalen. Den for Fiskehvirvlernes Legeme saa ejen- 



(I melige indknebne Timeglasform kan ogsaa sees her, men udvidskes dog oventil, da 



Bunden af Rygmarvskanalen dannes ikke af Legemet men af Buen, idet denne ved sin 

 Grund breder sig pladeformigt indad, saa at dens to Sidehælvter naae hinanden. 



Men Forklaringen af dette mærkelige Forhold faaer man ved Undersøgelsen af 

 Svømmeblæren 8 ). Et Stykke bagved dennes Forende begynder en Længdeskillevæg, der 

 strækker sig fra Ryg- til Bugvæg og som deler den største bageste Deel af Svømmeblæren 

 i to Bum, som igjen ere ufuldstændigt afdeelte i Bum ved 5 — (i Tværvægge, af hvilke den 

 forreste udgaaer ved Forenden af Længdeskillevæggen og netop bar det samme Forlob 

 som den omtalte lavt ophøjede Tværliste bagtil paa Undersiden at' <\^n store Hvirvelmasses 

 »Legeme» og Tværtappeparti. Og denne Tværliste udgjør ligefrem den øverste Band af 

 ilen forøvrigt uforbenede Skillevæg ligesom LÆngdekjølen gjør ilet af Længdeskillevæggen. 

 Svømmeblæren bestaaer af en Inderhinde, der som hos alle Siluroiderne er ganske tynd og 

 pellucid, og en tyk fibrøs Yderhinde. Men bar man bortskaaret Bugvæggen al' Svømme- 

 blæren, vil man see Folgende: Ved Bagenden af den store Hvirvelmasse bar Yderhinden 

 den samme betydelige Tykkelse som i Bug- Og Sidevæggene; men tillige bliver den 

 (ligesom) tyndere, jo længere man kommer fortil indtil den omtalte Tværliste paa Inder- 

 siden af den store Hvirvelmasses »Legeme»; foran denne er nemlig Svømmeblærens Yder- 

 hinde (ligesom) forsvundel langs med «Legemet», saa al man seer dette, bekhedt med en 

 tynd periostlignende Hinde, gjennem den pellucide Inderhinde l ). Del samme Forhold gjør 

 sig gjældende for Tværtappepartiets Nedkommende: Udefra indefter bliver ligeledes her 

 Svømmeblærens Yderbindé efterhaanden (ligesom) Undere. Ned »Malleus» gjør et lignende 

 Forhold sig gjældende: den bageste Ende 5 ) al' dette liren er nemlig kun beklædt af Inder- 

 hinden, saa at Yderhinden her er ligesom forsvundel; men lige indenfor den — mellem 



'i Med i ndtagelse af 1ste bagtil forneden. 



■t Som det vil sees paa Fig. 13, ligger Centrum af disse Hvirvlers Legemer ovenover det geometriske 



Centrum. Dette er Imidlertid ogsaa Tilfældet med de male (frie) Hvirvler og, skjendl mindre 



tydeligt, med »2den« og >3die>. 



i Iferligere Beskrivelse :ii Svømmeblæren h<>> de Fisk Qndes i mil Arbejde ■ Om Lydorganer 



hos Fiske« p. 92. 

 'i Dei kunde maaskee s>in's. m der imod den Tydning, som nu siniks skal baseres herpaa, k ir 



indvendes, al Svømmeblærens Vderhinde hos Gadus (morrhua nu ægleflnusj er ganske tynd i Ryg- 



siden («Om Lydorganer bos Fiske« p. 157). Mm dette er m ganske anden Sag. Thi der ligge 



jo netop Nyrer og Aorta lige over denne tynde Yderhinde, altsaa i del sædvanlige Forhold. 

 i Ur i er ikke fremstille! paa Fignren af Platysl ;i 



