49 113 



Speciel Omtale fortjene de Slægter, hos hvilke «2den« (o: ide) Hvirvels Tværtap 

 er omdannet til en Muskelfjeder til Forenden af Svømmeblæren. Hos Doras ender den i 

 en tyk, rund Brik, som er en Forbening af (Pleura og) Svømmeblærens Yderhinde i hele 

 dennes Tykkelse, saa al man ved Aabningen af Svømmeblæren seer denne Brik gjennem 

 den pel lucide Inderhinde 1 ). Ilos Euanemus er Enden af Muskelfjederen ligesom lomme- 

 agtigt fordybet: Svømmeblærens Yderhinde er forbenet udadtil (eller fortil), og foroven ved 

 Itiikkens Hand naaer Forbeningen gjennem hele Yderhindens Tykkelse, medens den kun 

 paa en lille Strækning, nær Brikkens øverste Hand, er forbenet paa Indersiden (eller Bag- 

 siden)*). Hos Synodontis er Muskelfjederens ikke videre tykke Brik en Forbening i Yder- 

 hindens yderste Lag: Det inderste Lag er her temmelig tyndt og strækker sig langs med 

 den inderste (bageste) Flade af Muskelfjederens Brik, adskilt fra denne ved en ejendommelig, 

 tyk, gelatinös 3 ) Masse. Udenpaa (foran) Muskelfjederens Brik findes der en tyk fedtholdig 

 Bindevævsmasse , som naaer udenfor Brikkens Band, og paa Forsiden af denne kommer 

 saa Yderhindens yderste Lag, der her vel er tyndt, men holder sig Bbrøst. Som Folge 

 heraf naaer Yderhinden paa delle Sled en enorme Tykkelse. Hos Malaplerurus 4 ) er 

 Muskelfjederèns tynde Brik ikke en Forbening af Svømmeblæren (idet dennes Yderhinde 

 kan forfølges langs med dens bageste concave Flade) men kun af Pleura, som er meget 

 tyk og fast fortil paa Siden af Svømmeblærens forreste Afdeling ). 



lste Hvirvels Legeme optræder paa noget forskjellig Maade. Ilos Silurus er det 

 fuldstændigt normalt i enhver Henseende, saaledes i Størrelse (skjøndt noget kort); og det 

 bestaaer ikke af fremmede Elementer men er forbundet med Craniet og 2den Hvirvels 

 Legeme ved Ligamenter paa Fiskehvirvlernes vanlige Viis. Hos de Heste af de øvrige 

 Slægter er der vel (tilsyneladende) ikke andet mærkeligt ved lste Hvirvels Legeme end at 

 det enten kun bagtil 6 ) eller tillige fortil 7 ) er mere eller mindre stærkt fortykket forneden, 



') Hos et Exemplar af denne Slægt fandtes der paa den bageste concave Flade al' Muskelfjederens 

 Brik (foruden Inderhinden) el tyndt Lag med paatværs (fra Side til Side) gaaende Fibrer, hvilket 

 derved viste sig at være Yderhindens inderste Lag, men dog kun en Deel af dette, da del var 

 tyndere end Yderhindens inderste Lag ellers er. 



! ) Det samme findes ogsaa, men meget svagere, for den Deel af «Malleus» lios denne Slægt, som er 

 en Sxommeblæreforbening. 



') En saadan gelatines Omdannelse af et begrændset Sted af Svømmeblærens Yderhinde lindes ogsaa 

 hos Ophidium og Oslracion. 



') ()m delte muligen skulde være el al rmt Forhold, har jeg ingen Mening om, da jeg kun har 



dissekeret eet Exemplar. 



s ) Svømmeblæren er nærmere beskrevet i mil Arbejde »Om Lydorganer hos Fiske» p. 123—21. 



B ) Hos Platystoma, Pseudaroides og Malapterurus. Craniet er her i bevægelig Forbindelse 1 Isle 



Hvirvel. Hos Malapterurus skyder en F'orlængelse af Os occipitale sig hen under Isle Hvirvel, 

 hvilken paa Siden naaer lidl ind under 2den Hvirvel. Hos denne Slægt er del øjensynligt, al det 

 er et fremmed Element, som har forbundet siü med lste Hvirvel 



') Hos Doras og Synodontis. Craniet er her ubevægeligt forbundet med tsle Hvirvel. 



nsk. Selsk. Skr., 6. Rykke, naturvidenskabelig og mathem. AM. VI. 2. |5 



