(31 125 



linien og communicere under "2den» Hvirvel, Paa dette Sted indnninder bagtil den snevre 

 Luftgang. Svømmeblæren bestaaer kun af eel Rum. Dens Inderliinde er (som sædvanligt 

 lios Siluroidernej tynd; Yderhinden er usædvanligt tynd og svagt fibrøs. Det eneste Sted 

 af den. som er nogenlunde tyk, er der, hvor den forbinder den bageste inderste Spids af 

 "Mallens» med «2den» (o: ide) Hvirvels Legeme. Af Forbeninger af Svømmeblærens Yder- 

 binde findes: den bageste Deel af «Mallens» og lidt af «2den» Hvirvels Legeme. Udadtil 

 er Svømmeblæren overdækket af Huden: forøv rigt er den for største Delen indesluttet af 

 Been, der ved mellemliggende smalle Aponeuroser falder i tre Partier. Det største af disse, 

 som omslutter Svømmeblæren foroven og fortil, udspringer fra «2den» (o: Ide) Bvirvel, den 

 svarer til «Tværtappen» af ide Hvirvel ellers bos Siluroiderne, kun at den er mere nedad- 

 bøjet fortil; foroven strækker der sig en dyb Incisur ind i den. Udadtil og fortil støder 

 den op til den indvendige (ellers li Ilet Deel af «Suprascapulas» Led for «Humerus». For- 

 oven bagtil er den ved Sutur forbundet med det andet Parti, som dannes af « Tværtappen» 

 af «3die» (o: 5te) Hvirvel, hvilken omslutter Svømmeblæren bagtil langsmed dennes distale 

 Deel. Det tredie Parti har ikke noget tilsvarende hos Siluroiderne ellers; det er en lang, 

 lidt svajet Plade (Fig. 30, p), som udspringer forneden paa Siden af «2den» Hvirvels Legeme. 

 Denne Plade er adskilt fra «2den» Hvirvels «Tværtapi ved en Aponeurose, som især i sin 

 distale Ende er overmaade smal. Bagtil er Svømmeblæren paa den største Strækning 

 dækket af Aponeurose, idet den kun distalt er omfattet af «3die» Hvirvels «Tværtap». Ved 

 Hvirvellegemet ligger hele «3die» og den bageste Deel af «2den» Svirvels Tværtap bagved 

 Svømmeblæren, horizontal!, uden at omslutte den. De Aponeuroser, der adskille de om- 

 talte Partier af Svømmeblærens Beenkapsel, ere umiddelbare Fortsættelser af disse. De ere 

 (paa Svømmeblærens Bugside) Pleuras parietale Blad, som foroven smelter sammen med 

 Hvirvlernes Procc. transversi 1 ). De øvrige Forhold hos Clarias har jeg omtalt under Silu- 

 roiderne i Almindelighed. Jeg maa blot nævne, at «Malleus» er ganske overordentligt stor. 

 Ilos et Exemplar, hvis Svømmeblæres hele Bredde var ô (Um., var «Malleus» 2,1 Ctm. 

 lang, regnet fra dens Forende til dens bagede-yderste Spids. 



Hus Plecostomus er Svømmeblæren et parret Organ, idet den bestaaer af lu 

 Dele, der ere fuldstændigt afsondrede fra hinanden og ligge hver paa sin Side af Hvirvel- 

 søjlen, indesluttede fuldstændigt i to Beenkapsler, der bestaae af to Dele: nemlig af den 



■i Jeg maa bemærke, at der hos Clarias lindes et Beenparti, hvis Natur jeg ikke har kunnet klare 

 mig: lien tinder den forteste »s største Deel al' »Malleus» ligger der en med Hvirvellegemet 

 sammensmeltet smal Beenplade, som bagtil smelter sammen med en at Pleuraforbening dannet 

 Beenbro, sum begrændser Nyrekanalen nedenfra. Nogen Fortsættelse at Pleura kan denne Beenplade 

 ikke være, siden den ligger over Nyrens cephale Deel 



