162 10 



afhandlinger, sum pryde del 'Danske Videnskabernes Selskabs« Skrifter, og som have gjort Navnel Lagoa 

 Santa saa berømt i Videnskabens Historie; til Lagoa Santa blev Lund knyttet for hele Resten af sil Liv; 

 han forlod aldrig mere del indre Brasilien, han gjensaa aldrig sil Fædreland; fra 1835 lil sin Død d. 25 Maj 

 1880 forlod han, den Dnl dannede Mand. der havde omgaaedes Europas første Lærde og baade i Europa og 

 Rio de Janeiro havde færdedes i de højeste videnskabelige og diplomatiske Kredse, ikke denne ubetydelige 

 Plet, i aandelig Henseende den reneste Ørken, uden naar han i de li første Aar i Tørtiden med sine 

 Muldyr og sine Folk gjennemrejste Kalkterrænet i Rio das Velhas' Floddal, linende i linierne og udgravende 

 ileres Indhold. 



lins Claussen gjorde han Bekjendtskab med en Nordmand, Peter Andreas Brandt, som Skjæbnen 

 ogsaa havde forslaael langl bort fra Hjemmet, og sum fra nu af og lil sin Død 1862 var inderlig knyttet lil 

 Lund dels sum Tegner og Medhjælper ved lians Studier, dels sum Ven og Selskabsbroder. Og mange Andre 

 droges paa forskjellig Vis ind lil det lille Lagoa Santa; fremmede Videnskabsmænd sum Burmeister, Ri- 

 chard Burton, en lille Afdeling af Agassiz's videnskabelige Expedition i 1865, bestaaende af Orestes 

 St. John, John A. Allen og George Sceva, nu liere Andre, ja sil\ Dum Pedro segundo og hans ene 



Svigersøn, droge derhen for at se og tale med Lund. Professor Reinhardt gjorde 3 Hejser derop og I le 



der hver Gang i længere Tid (den ene Gang medbringende en dansk Præparatør, hvis fremtidige Hjem Lagoa 

 Santa ogsaa blev). Min Literatur-Fortegnelse i Slutningen af delle Arbejde vil vise, hvilken Rolle Lagoa Santa 

 har spillet for Reinhardt og hans videnskabelige Virksomhed. 



Da Brandt var død i Efteraaret 1862, skrø Lund lil Reinhardl og had ham skaffe siu en ung 

 Dansk, der kunde udfylde Brandts Plads som Forelæser o s. v., ou sum helst skulde være Botaniker, for at han 

 knude have tilstrækkelig Sysselsættelse i sin rigelige Fritid. Ved et andel «Tilfælde» hle\ del mig, lil hvem 



Reinhardl i November vendte sig 1 sil Tilbud, og allerede d. 17. Kehr. ts6o afrejste jeg fra Kjøbenhavn 



for over Leitl d en dansk Brig al begive mig lil Rio, hvor jeg ankom d. 27. April. Efter en Mat Is op- 

 hold her afrejste jeu d. 28. Maj med en i Lagoa Santas Nærhed bosiddende Fazendeiro ou Ejer af en Muldyr- 

 Iropa, ou eller 42 Dages Kejse saae jeg første Gang, d. .s. Juli, den mig uforglemmelige lille Piel af vor Jord, 

 hvor jeu har tilbragt saa lykkelige, sorgløse Aar 



For at man ikke skal lægge mig Ufuldkommenhederne ved del Arbejde . jeg her publicerer, for 



megel til Last, maa jeg gjøre opmærksom paa, al jeg kun var 21 Aar ga el, nu aldrig havde syslet del 



allermindste med Brasiliens Vegetation eller havde gjort Bekjendtskab und mi eneste af de for dn\ ejen- 

 dommelige Planier, da jeu saaledes med faa Maaneders Varsel saae miu henflyttet i en mig ganske fremmed 



Natur. Naar jeg saa lun lig hle\ saa fortrolig med l'lanlexa'Men. som jeg dog gjorde, da kan jeu lakke l.iinil 

 derfor; han havde ikke Idol paa sin Isle Hejse lil Brasilien megel ivrigt lintaniserel i Provinsen Rio de 

 .1; nu, n han ha\de jo nusaa gjoil den lange Hejse gjennem del Indre i en Botanikers Selskab. ha\de 



fra den hjemsendt store Plantesamlinger og havde jo endnu tænkt hell ai hellige siu Botaniken Han kjendte 

 derfor en Mængde Planter. Forøvrigl var jeg henvisl ni Endlichers »Genera plantarum» nu Lindleys »Vege- 

 table Kingdom , dei vare miu lil overordentlig Nytte, især den sidste. Til Artsbeste udser havde jeg intet 



Hjælpemi d. 



I Lagoa Santa forblei )>'^ lil 24. April 1866, da jeu med en TropelrO rejste derfra for eller el :t 



Maaneders Ophold I Rio al sejle I en dansk Skonnertbrig direkte lil Kjøbenhavn, hvor jeg indtraf i (tk- 



lober Maaned. 



Del var oprindelig Tanken, al jeu kun skulde blive to Aar hos Lund, men jeu lod miu overtale lil 

 ai forblive een Regntid lil eller næsten :; Aar, hvilkel jeu har fortrudt; del sidste Aar bragte mig ikk- nogel 

 tilsvarende Udbytte i videnskabelig Henseende, Offerel var foi a 



