17(1 18 



diede) videre til Hovedstaden i Minas, det en Snes Mil sydost For Lagoa Santa tiggende 

 Ouropreto, og kom gjennem Lagoa Santa, gjorde <\pi\ venlige Sø med sine hyggelige Om- 

 givelser ei saadanl Indtryk paa ham — der jo nu ovenikjøbet nys havde gjennemrejst de 

 mennesketomme, ude Egne i del Indre 1 ) -- a1 han uvilkaarlig udbrød: "Iler er godt at 

 være», maaske i en Slags Forudanelse om, al her skulde i næsten et halvt ^århundrede 

 lians Li\ henrinde, og lier skulde han linde den sidste Hvile i Campostræemes Læ. 



2. Jordbund og Overflade. 



Terrænet om Lagoa Santa er i høj Grad bakkel (se Figuren S. 168); der findes 

 næppe mange Strækninger paa over en Snes 'funder Lands Størrelse, der ere aldeles 

 vandrette og plane, uden ved Søens østlige Bred og maaske paa det syd for Snen 

 liggende, med Cerrader bevoxede Højdedrag ise Figuren S. 168). Men Bakkerne \ise ingen 

 spidse Toppe eller skarpe Kamme, Alt er afrundet i himle Former, saaledes som Vandel 

 i Tidens Løb \il afrunde et Jordsmon, der er af lignende Beskaffenhed som om Lagoa 

 Santa, nemlig en stiv rød Lerjord. 



Denne Lerjord, der træffes over saa umaadelige Strækninger af Brasilien, er eller 

 Geologers antagelse et Forvitringsprodukt af l rbjergmasser — Brasilien er for største 

 Delen el urgammelt Land. et af .lordens allerældste; kun fra faa Steder kjendes yngre, 

 forsteningsførende Dannelser 8 ). I Millioner af Aar har den tropiske Varme og Fugtighed 

 arbejdet paa al nedbryde de hovedsagelig af Gneis eller Granit, Syenit og lign. Stenarter 

 dannede Bjerge; Masser af Forvilringsprudukler ere førte bort til lavere Egne Og ud i 

 Havel, ladende de haardere Dele af Grundfjeldel tilbage i Form af Kystlandets kegle- og 

 kuppelformede Toppe; men andre Masser af Urbjergets Ruiner ligge tilbage i Form al' de 

 mægtige Lerdannelser :1 ). 



') Se hans Rejseskildring i Schouws Tidsskrifl og Henriette Lunds Biografi. 



•) loi si efter al dette Ark var sat, har jeg gjort Bekjendtskab n>n\ «Le Brésil en 1889«, Paris 1889, 

 i hvilkel Værk de nyeste Iagttagelser ere samlede. Heri skrives p. li: »La base du grand plateau 



brésilien se compose d'anciennes roches métamorphiques, qui for ni la presque totalité des mon- 



lagnes el se montrent isolées dans toutes les provinces, sm presque tous les points où les plaines 



nui été profondément dénudées. Elles se divisent f\i deux grandes séries», nemlig >le systè 



laurentien» og »le système huronien». 



3 ) Efter Liais er del ikke sjældenl al træffe Steder, hvor Gneisen er k plel forvandle! til Ler i over 



100 Metres Dybde, Om alle disse Dekompositionstenomener læs r. Ex. Liais Climats, Géologie 

 etc I. Partie. 



