172 'jo 



Kalken trader frem for Dagen som Klipper af riuge Højde, med ofte stejle eller 

 lodrette Vægge fulde af smaa Huller, Huler og Spalier, og omkring disse Klipper (men 

 Mol i deres umiddelbare Nærhed) lindes selvfølgelig mange nedstyrtede Masser grupperede 

 vildl over hverandre og dannende skyggefulde Kløfter og linier mellem sig, hvori en 

 egen, skyggesøgende Vegetation kan udvikle sig. 



Ovenpaa Kalkklipperne er der altid en noget ejendommelig 1'lantevæx.t, som senere 

 nærmere skal omtales, og til Klipperne er der altid knyttel Skovvegetatioir, voxeude tildels 

 ovenpaa, men navnlig rundl om dem. 



Jeg har allerede nævnt de af Regnskyllene dannede Kløfter i Campos, som kaldes 

 »Valles». Ofte ere de hel! og loddent Naturens Værk, ofte derimod vistnok fremkaldte 

 ved Mennesker, idel man f. Ex. som Indhegning om en Mark har gravel en dybere Grøft, 

 som Regnen senere har uddybet yderligere; undertiden synes endog en Muldyrsti al kunne 

 danne den første Begyndelse, thi Muldyrene gaa altid nøjagtig i een Linie efter hverandre, 

 og jo mere befærdet en Vej er, desto dybere er den, men dens Bredde er ikke mere end 

 godt ' :i Meler. Hald Retning og Fald ere gunstige, kan Kløften i Løbet af faa Aar blive 

 G— 12 — IC Melre dyb og (i — 10 Metre bred; <\^\ staaer med stejle Vægge, som del er 

 aldeles umuligt al gaa ned ad eller op ad: del er en Umulighed at passere over den. Ofte 

 ere disse Valles megel kolde og klamme, lugtende af Ler, men Vandløb lindes ikke i dem 

 nden lige efter el Regnskyl. Kun faa Planter kunne' trives her, hvad jeg senere \il omtale. 



Til sidst maa Vandløbene og Søerne nævnes. 



I i'ii stor Bue ost og nord om Lagoa Santa og i en Afstand al' omtrenl en Mil 

 derfra løber, som ovenfor nævnt, den brede Rio das Velhas, en af S. Franciscos Bifloder, 

 og omtrent I — IVs Mils Vej syd for Byen løber i østlig Retning til Rio «las Velhas, en ^im- 

 \a. Ribeirâo da mala. Foruden disse lo større Vandløb er der i hver eneste dybere 

 skovklædl Dal el lille Vandløb, ^\v\- altid ender i Rio das Yelhas. 



.let; har ovenfor nævn I Soen Lagoa Santa. Dens Størrelse vil skjønnes al' hos- 

 Staaende lullede; man kan gaa rundt om den i I' i I Va Time. Den sees paa lulledel 

 omgiven mod Syd af el jævnl skraaende Camposplateau, som skiller >\^t\ fra Kalkklipperne 

 ved l.apa vermelha. Paa samme Maade er del mod Syd-Nest og Nord-Ost (se Billedel 

 S. 169). ØSl for den er Landel derimod meget fladt, Og i Vest og Nord-Vest gaa Bakkerne 

 med stærkere Fald ned mod den og her optræder langs dens Bred en Sko\ (Jangada kaldet), 



Fossiles» , og af den efterfølgende Fremstilling skulde man tro, al han ikke blol havde begyndt 

 Hulestudierne længe far Lund, men ogsau arbejdel i Fællesskab med ham Claussene Huleintercsser 

 vare vistnok udelukkende af merkantil Natur. .Icu anfører den nævnte Afhandling her, skjønl 



den er temmelig betydningsløs, Fordi ugsna Lagoa Santa berøres. — I Leonhard u. lir s Jahrb 



i. Mineralogi 1843, \l. p. 785, har I. I glvel en Erklæring om Claussens Delagtighed i Hule- 

 undersøgelserne. 



