1 82 30 



og Fazendeiroen bekymret; Bøsten trues, og Lagou Sanlas Indbyggere drage da ud i Pro- 

 cession, og slæbe pan deres Hoveder, som synlig! Tegn paa, at de angre deres Synder, 

 de tungeste Stene, som de kunne linde paa Campos, lien til Kirken, idet de i ensformig 

 Sang anraabe Gud om Regn. Tørtidens Slutning er altsaa betegnet ved: en røgfyldl 

 Atmosphære, fuldstændigt Vindstille og trykkende Hede. Endelig faa de nordvestlige og 

 vestlige Vinde Overtaget; Vinden slaaer om fra den i Tortiden herskende Sydostvind, og 

 dermed begynder i Regelen Regntiden. Tab. 1, S. 175— 178, vil vise. hvorledes hele \aiel 

 rundt ethvert Omslag fra sydøstlige til nordvestlige Vinde altid er ledsaget af Regn og 

 l vejr, og al der omvendt med den sydostlige Passat-Brise altid følger klart og lort Vejr 1 ). 

 Vindstyrken er yderst ringe. Slærkere Blæst er der næsten aldrig Tale om, hvorfra saa 

 v\m\ Vinden kommer, og meget snart er den forbi. 



De regnfuldeste Maaneder cre November, December og Januar (se Tab. Il; allerede 

 i Februar er der en kj endelig Nedgang i Antallet af Regndage. Selv om Regntiden nu 

 virkelig er indtraadt, maa man dog ingenlunde tro, at det altid regner. Morgenen er sæd- 

 vanlig solrig, men snart kan den være ganske frisk, snart og i Almindelighed slia\ 

 lummervarm, idet Sofstraalerne klemmes inde mellem Jord-Overfladen og de talrige Skyer, 

 der nu drive hen over Himlen for de nordvestlige \ inde. Op paa Dagen samle Skyerne 

 sig ila i Begeleu til lokale, kortvarige Uvejr, der drage hen over Landet, ofte ledsagede at' 

 stærk Blæst. Ilageldannelse horer til de store Sjældenheder i Lagoa Santa; kun een Gang 

 og for en Tid af nogle faa Minutter har jeg under et Uvejr bort en aldeles ejendommelig 

 Larm, som jeg maa antage stammede fra Hagl, der pidskedes frem og tilbage mellem 

 Skylag al' modsat Elektricitet 2 ). 



Til yderligere at skildre Naturen troer jeg. al følgende Optegnelser Ira Regntiden 

 1864 — 65 ville kunne bidrage: 



«5te (»kl. Efter en lang og meget trykkende hed Periode, i hvilken Varmen 

 stadig log til og en enkelt Dag steg lil 34,5° ('.., kom endelig den første Regn idag, men 

 mærkelig nok uden Torden; denne forfriskende Regn kaldte mange liere Dyr Frem, de 

 lysende Lampyrider ..., Cicaderne ... Kroerne. ... Aftenen var klar og rolig, med 

 Maaiicskin: Lullen meget behagelig og ingenlunde varm.» 



"7de Okt. Rapacuiaen, som havde ladet sig hore Ira Midlen af September og 

 især i de forste Dage af Oktober, er holdt op: i dens Sted er »Jernbanecicaden» traadt; 

 den hørtes forste dang idag. Den Regn, der faldt d. 5te, forjog alle Brandlaager fra 



') Ogsaa i Llanos ved Orinoco er Nordost-Passaten ikke Regnvind; den taber sin Fugtighed farsi ved 

 \nde8bjergene. Regn Falder i Llanos først, naar Passaten viger lur vestlige Vinde (Hann, (Climato- 

 logie p, 374). 

 i Ogsaa ved Hin de Janeiro ere Haglveji sjældne efter Liais; mm naar lian angiver, al ile paa ll«.j- 

 landel i Mimis ere -un phénomène habituel», passer dette ialtfald ikki- paa Lagoa Santa. 



