33 185 



4. Vegetationsformationerne. 



Man Kan for Lagoa Santas som for saa mange andre Steders Vedkommende fiele 

 Formationerne i de oprindelige, d. e. de som nogenlunde maa antages al have bevaret 

 del Præg, de oprindelig lik fra Naturens Haand, eller om hvilke det dug ikke med Sikkerhed 

 kan siges, at Mennesket i væsentlig Grad har omdannet dem. og saa de sekundære, 

 sum aabenbarl skylde Mennesket deres Tilblivelse. 



De oprindelige Vegetationsformationer ere følgende tire: Skovene. Campos, Sumpene 

 ug Vandplanternes Formation M. 



Skovene indtage som ovenfor oævnt alle Lavninger og Dalstrøg, folge med alle 

 Vandløb fra de største ned til de allermindste og slutte sig endelig til alle Kalkklippe- 

 partier. De høre til de stedsegrønne Luvskoves Form og ere at betragte sum en fattig 

 Udgave af Kystlandets Urskove, dannede tildels af de samme Træarter som disse, men 

 langt mindre kraftige og mindre rige paa Epiphyter, paa Fugtighed og Muld. De ere om 

 Lagoa Santa alle eens; der kan ikke adskilles Inderafdelinger, ilden for saa vidt sum de 

 paa selve Kalkklipperne vovende ere noget afvigende fra alle de andre (hvilket allerede 

 fremgaaer af Billedel S. 186). 



Campos dække den aldeles overvejende Del af Landet. Sit Navn har denne 

 Vegetation naturligvis faaet, fordi den i saa meget minder om sædvanlige Græsmarker. 

 Jeg har ogsaa ovenfor kortelig betegnet Campus som aabent ug fur en væsentlig Did 

 græsbevoxet Land, men idet jeg tilføjede «træløst eller blot beklædt med en egen, lav 

 Trævæxt», har jeg antydet, at der ikke er fuldstændig Ensartethed. Der skjelnes um 

 Lagoa Santa mellem to Former: Campus limpos og Campos cerrados, der sæd- 

 vanlig hint kaldes C er rad ns. Forskellighederne fremkaldes ved Terrænets .Natur, navnlig 

 Overfladeforholdene, Heldningen og den dermed i Forbindelse staaende Jordbundsfor- 

 skjellighed. De af Regnen udvadskede, grusede Camposbakker ere mindre gunstige for 

 Plantevæxten end de lavere Strækninger, ja selv end de flade Campusplateauer, hvor der 

 er et dybt, stenfrit eller stenfattigt Ler, og paa hine grusede Steder lindes kun Campos 

 limpos, undertiden kaldte Campus de scobertos 2 ), .r. «rene» eller «nøgne» Campos, 

 uden Træer, ja næsten uden Buske, kun dannede af Græsser og andre Urter. Men jo 

 Hadere Terrænet ug jo dybere Leret er. desto talrigere og linjere ere Træer og Buske: 



') Man kan kalde disse sidste In: den helophile og den limnophile Formation. 



2 si. Hilaires » Taboleiros descobertos» maa være identiske med Lagoa Santas 'Campos Hwi><>s>; 

 di' ere dækkede med Urter og llalxlmskr («sous-arbrisseaux»), medens »taboleiros cubains» bave 

 »an milieu des pâturages, ça ei là des arbres tortueux el rabougris» (Tableau piimil , p. 13; 

 Végétation d'un pays extratropical |i il). 



Vi.lonsk. Sel,!,, skr.. S Række, naturvi.iensk. V raathem. AW VI. 3. ' '' 



