35 187 



Af det anførte fremgaaer, al der ikke Mul er en fysiognomisk Porskjel mellem de 

 to Slags Campos, men ogsaa on floristisk, ug denne mærkes ogsaa, om end mindre, i 

 Græs- og Urtedækket. Skjønt den Plantevaext, der tindes i Campos limpos, i det væsentlige 

 er den samme som den, der optræder som Bunddække under de træagtige Planter i Cer- 

 raderne, gives der dog ikke faa Arier, som foretrække de aabne Gruscampos med deres 

 tyndere Plantedække, bg andre, som omvendt kun lindes i Cerraderne. Saaledes har jeg 

 i Gruscampos fortrinsvis fundet visse Orchideer (Cyrtopodier), Melastomaceer (Cambessedesia 

 ilicifolia o.a.) o. s. v., og mine «Symbolæ« \ i 1 1 e mange (lange fortælle delle ved Udtryk 

 som «habitat inprimis in uampis aridis lapidosis» eller lignende. Men da disse Forskellig- 

 heder kun ere floristiske og i ringe Grad biologiske og fysiognomiske, og da Campos- 

 formerne tilmed ved de jævneste Overgange ere forbundne med hinanden, gaa over i og 

 ere blandede ind mellem hverandre, baade topografisk og fysiognomisk , er del rettest at 

 betragte Campos limpos i Sammenhæng med Bundvegetationen i Cerraderne. 



Der forekommer aabenbarl i Minas og S. Paulo flere Varieteter af Campos, hvad 

 jeg dog ikke nærmere kan gjore Hede for. Saa smukke og hoje Cerrader som om Lagoa 

 Santa fandt jeg kun faa af paa Vejen mellem denne By og Barbacena. De Campos, jeg 

 der saa, vare mest Campus limpos med lavere og tyndere Vegetation end i Lagoa Santa, 

 mange Steder helt uden Træer, i det højeste kun med faa. Jeg er tilbøjelig til al tru, al 

 Vegetationen er mere aaben der. fordi Landet er hojere og tørrere; den er lidl mere aipin. 

 Gaaer man derimod Ira Lagoa Santa nord paa, vil man efter Lunds Skildringer træffe de 

 samme hoje Cerrader som om Lagoa Santa og endnu højere og smukkere. Ogsaa f. Ex. 

 Löfgren (Boletim V) taler um Forskjelligheder i Campus i S.Paulo, der dog ikke give 

 sig Udtryk i det almindelige Udseende, men i Floraens Bestanddele, resulterende af Jord- 

 bundens Natur og Bøjden over Mavet. 



En vigtig Betingelse for Udviklingen at en smuk Cerrado-Vegetation synes del 

 dybe Ler at være. Men ogsaa paa Sandbund kunne smukke Cerrader udvikle sig. saa- 

 ledes sum Lund fandt i Nærheden af S. Francisco og i S. Paulo. 



Som 3die Formation vil jeg nævne den he lop h i le, der er knyttet til en 

 fugtig eller vandrig Bund ved Søbredder u^ langs Vandløb, og som den ide den limuo- 

 p li i le, dannet af de egentlige Vandplanter. Begge disse to Formationer spille en meget 

 ringe Bolle i Sammenligning med Campos og Skovene. Om der end er Forskjelligheder 

 mellem Sumpvegetationen paa Ibrskjellige Lokaliteter, linder jeg dog ikke. al der er nogen 

 Cirund lil at opstille l riderafdelinger. 



Hvad de sekundåre Vegetationsformationer angaaer, da lindes de alle paa gammel 

 Skovbund. Campuslandet lages aldrig i Landbrugets Tjeneste, uden som Græsmark fol- 

 de frit omstrejfende Kreaturer; til Skovene derimod er all Agerbrug knyttet. Paa gammel 

 Skovbund, der bar været benyttet lil »Roça»er (Plantager) efter Skuvens Omhugning, træffes 



24' 



