2 1 2 



60 



Skud, ligesom hos Urterne, men disse Skud farvede Fuldstændigere , i del mindste over 

 længere Strækninger; de i levende Tilstand længere vedvarende hide ere meget højere 

 end hos Urterne, og kim de allerøverste, helt nrteagtige idler dog mindre forvedende 

 hide dø regelmæssigl aarligt bort. Men del er altsaa kun el »mere« eller »mindre«, 



s lel drejer sig OD1. 



Hvad Skudbygningen angaaer, da kan del vistnok ogsaa opføres sum karakteristisk 

 for de ægte Halvbuske, at de have forgrenede Aars- 

 skud og ikke typiske, skældækkede Knopper. 



Det er bekjendt, at klimatiske Forhold herved s|iille 

 en fremragende Rolle, idet den samme Art bringer en 

 ringere Del af sil aarlige Skudkomplex til Modenhed i 

 Lande med kurt Summer, og derfor ogsaa mister én 

 større l'ari al del i den paafølgende Vinter, end i de 

 varmere Lande; den kan være ren Halvbusk i de første, 

 men beholde alle sine Aarsskuds Stængeldele i de sidste. 

 I Lagoa Santa kan Vinterkulden ikke spille nogen Rolle, 

 men til Gjengjæld have vi her Camposbrandene ; disse 

 ville selvfølgelig med Lethed fortære de spinkle Skud 

 af Halvbuskene, og Livet i de i eller mer .lorden 

 værende Dele, som blive skaanede, og som kunne være 

 i nogle Tilfælde højere, i andre lavere, eftersom Ilden 

 tilfældigvis har raset, \il da bryde sig nye lianer: <\fv 

 vil danne sig nye Skud fra dem, som i Regelen ville 

 blive lange, ranke, ugrenede eller svagl grenede, hvorved 

 den ovenfor omtalte Tueform fremkommer. Finder man 

 nu paa en for nogle Maaueder siden brændt Campo en 

 saadan Plante, \il del være vanskeligt eller ofte umulig) 

 al afgjøre, om den rettesi hor kaldes «fiera a ri g l ri», 

 "Halvbusk» eller Busk». Thi Forvedningsgraden af 

 Skuddene kan man ikke betragte som Skjeluema'i'ke : 

 jo ofte stærkt. Hosstaaende lullede af en Hyptis viscidulu 

 viser en saadan tvivlsom Form, der dog vist rettest opfattes som Halvbusk; et Par Tommer 

 af el Skud. der er udgaaet fra den underjordiske farvedede Del, ere blevne staaende efter 

 Brandene, Og fra den ovre Ende have tre nye Skud tagel deres I dspring. Hvis disse faae 

 Lov al blive staaende. ville de sikkert farvede Og ialtfald deres nedre Dele forblive levende 



og blive Grundlag for senen' skud. I Usniiiei om Camposbrandene vil der blive meddelt 

 nogle liere Exempler paa Brandenes Indvirkninger i denne Henseende. 



Hyptis viscidula. 

 ogsaa enaarige Plantedele 



farvet 



