(il 213 



Man kan lindr Planier, sum f. Ex. Calhma vulgaris, Arctostephylos uva ursi, Vücei- 

 niurn Mi/rtillus og lign. betegnede som Halvbnske; saaledes skriver Drude i sin »Pflanzen- 

 geographie» p. 65: «Zwei andere Übergänge von den eigentlichen Holzgewächsen zu den 

 Kräutern bilden zunächst die Halbsträucher, deren Gezweig nach wenigen Vegetations- 

 perioden abstirbt und durch neue aus dein Wurzelstock hervorschiessende Sprosse ersetzt 

 wird, •so dass sie — wie die gewöhnliche Heide und Heidelbeere — stets niedrige Ge- 

 sträuohe bilden». Dette er ikke rigtigt ialtfald for de to anførte Exemptera Vedkommende, 

 der ikke bave nogen Rodstok, derimod gjalder det inaaske for Vaccinium MyrtiUus, hvad 

 jeg ikke veed. Men disse af Drude nævnte Arter bør ikke kaldes Halvbuske; de gaa 

 ind under Begrebet "Ris» eller «Smaabuske» og ville bedst kunne betegnes «fruticuli», 

 thi i Virkeligheden passer Definitionen paa «frutices» godt paa dem. Denne Type 

 af perennerende Plante, der er karakterisere! ved at være meget lav, forgrene l 

 lige fra Grunden af og ved at have et belt forvedende og vedvarende Skud- 

 system med krummede Grene, lindes ikke i Lagoa Santas Natur, naar undtages, at et 

 Par Melastomacébuske (Slægten Microlicia) have noget af det risagtige og lynglignende, 

 navnlig fordi Bladene ere smaa, men deres Skud ere ranke: \i behøve imidlertid kun al 

 forflytte os lil tien fem !\Iil fjerne Top af Serra da Piedade for at linde mange Repræsen- 

 tanter for den. 



Som Buske (frutices) betegner man sædvanligt overjordisk vedvarende Planter 

 med helt forvedede, fra Grunden af forgrenede Skud; Aarsskuddène ere bos de typiske 

 Buske ugrenede og ægte Knopskæl lindes. Højden er indtil en 2—3 Metre. Saadanne 

 typiske Buske lindes ogsaa i Campus, og der er, navnlig i Nærheden af Lagoa Santa i de 

 af Beboerne stærkt forhuggede Cerrader, tættere Kratvegetation end i andre Campus, idel 

 her baade ægte Buske og i Buskform optrædende Træer spille en Bulle. Paa sine Steder 

 ere saadanne Cerrader næsten upassable. Omstaaende Billede (S.214) vil give en fore- 

 stilling om disse Cerrader, der dug have en stærk Bismag af at være el Kunstprodukt. 



Ingen Campos-Busk har en saadan, afrundet, tæt Form med sammenfiltrede (irene 

 som mange xerophile Buske, navnlig Ørkenbuske; de ere alle meget aabne. 



Af ægte Buske kunne følgende nævnes: Rubiaceerne Chomelia ribesioides og Sa- 

 biceacana, liere Melastomaeeer af Slægten Miconia , Papilionaceen Harpalyce BrasiUana, 

 Loganiaceen Antonia oratø, liere Myrlaceer, Euphorbiaceer (Maprounea Brasiliensis o. a.j, 

 liere Malpighiaceer saasom Byrsonima intermedia. Bixaceen Casearia silvestris var. cam- 

 pestris, Connaraceen Rourea induta. Cassia cathartica o. s. v. 



Men andre Arter fjerne sig fra den ægte Busk-Type og luruge Mangfoldigheden 

 af Vegetationsformer. Paa den ene Side tindes der mange Planter, hvis forvedede 

 Stængler ere ugrenede eller kun lidet grenede og i stor Mængde staa gruppevis 

 samlede, udgaaende fra en underjordisk, forvedet, tyk, rodlignende Del: Højden 



