232 80 



mange ejendommelige, anatomiske og morphologiske Tilpasninger lil Livet i Trætoppene. 

 I de lysaabne Campos er der ingen saadan Trang. Dertil kommer imidlertid ei andef 

 Moment, der synes al maatte umuliggjøre Lianers Existens paa Campos, nemlig Brandene; 

 Ilden fortærer vanskelig! Træernes tykkere Stammer, men en Lians tynde Skud \il næppe 

 kunne udholde Aar efter Aar al angribes ved sin Grund af Ilden. 



Mærkeligt er imidlertid det Tillob li! Liandannelse, som lindes hos visse Planter, 

 og del altid Kun Arier af saadanne Slægter, der i Skovene optræde med Lianer. Jeg har 

 allerede ovenfor (S. "218) berørt dette. Exempelvis vil jeg forst fremhæve Serjania erecta; 

 naar de to Træer (Magonia) undtages, er denne Art i Campos den eneste Repræsentant 

 for Sapindaceernes store Familie (Slægten Serjania alene optræder om Lagoa Santa 

 med mindst 18 Arten; dens Stængler staa enkeltvis eller l'aa sammen, ere ugrenede 

 eller kun forsynede med meget l'aa (Irene; de staa undertiden opret, men da de kunne 

 naa en Længde af indtil 3 Metre og dog ere megel Lynde, sees de oftesl bueformet 

 krummede, i Kehruar bærende de rige, hvidblomstrede Stande i deres Spids: dej ri-, som 

 om man her har en Plante for sig, der enten bar været Lian, ligesom alle deus talrige 

 Slægtninge i Skovene endnu cre det, men som er paa Vej lil at anläge en anden Form, 

 — eller ogsaa er den en vordende Lian. Del sidste synes mig dog ikke saa rimeligt, 

 som al den er en fra Skovene indvandret, og eller Forholdene omdanne! Art. Mærkes 

 maa forøvrigt, al jeg i April 1866 fandt den i ægte Sko\ ved Contagem, nogle Mil syd 

 for Lagoa Santa. 



Paa samme Maade kan Slægten Bauhinia nævnes. I Skovene lindes flere Arter, 

 der ere ægte Lianer: i Campos lire, hvis forvedende Skud kun faae en Bøjde af 1—2 M. 

 og have lignende Former som Serjamà'eas. Ligeledes er der (1ère Malpighiaceer med 

 meget lange, ugrenede, buekruminede Skud. f. l'A. Peixotoa macrophylla og liirta] enkelte 

 Tetrapteris-ÅTteT , f. Ex. T. Stephaniana , samt Heteropteris Duarteana gaa ind i Skovene 

 og blive der lil Lianer. 



Ogsaa andre Familier ere i Campos repræsenterede med Huske, medens Arier af 

 de samme Slægter i Skovene ere Lianer, f. Ex. Dilleniaceæ med Slægten Jhivilhi, Hippo- 

 crateaceæ med Slægten Salaria. \ isse Familier, der i Skovene ere Lianer eller slyngende 

 t iler. mangle helt i Campos, navnlig JJioacoracew. 



Af andre Mangler bur dernæst fremhæves, at s neu len le Planter ikke lindes, 

 naar borlsees fra de ovenfor (S. 198) omtalte og afbildede ( »reindeer: man kunde have 

 ventel Cacteer, men saadanne optræde ikke i Lagoa Sanlas Campus. 



Ogsaa I or nede Planter ere megel sjeldne; der kan egentlig blot anføres nogle 

 spinkle og uskyldige Mimoser foruden Solanum lycocarpum, der har nogle smaa Torne. 

 Langt liere optræde i Skovene, især paa Kalkklipperne. 



Dernæst kan anføres, at visse Familier slel ikke ere repræsenterede, f. Ex. Vello- 



