81 233 



siaceœ og Erieaceœ, der ere saa almindelige paa de højere Bjergtoppe; herved betegnes, at 

 Campos ikke kunne kaldes alpinske Marker; endvidere Hperaceæ og Araceæ, hvilke aaben- 

 bart ere enten Skyggeplanter eller Epiphyter , Marantaceæ, Zingiberaceæ og Cannaceæ, 

 der ret egentlig høre hjemme paa den skyggefulde Skovbund, Liliaceæ, Violacece, Bego- 

 niacece (Skygge- eller Sumpplanter), og naturligvis alle til Vand bundne Familier. 



Af Familier, der i Skovene optræde talrigt repræsenterede ved træagtige Arter, 

 men som slet ikke lindes som saadanne i Campos, maa navnlig Lauraceæ fremhæves; 

 dernæst: Rutacece. Mange Familier ere langt fattigere paa Campos end i Skovene, navnlig 

 maa de allerede ovenfor omtalte Bregner fremhæves, [øvrigt henvises til de senere 

 meddelte Lister over Arternes Fordeling efter Formationerne. 



Endelig til allersidst, men som næsten den mest betegnende af alle Mangler, 

 maa fremhæves, at der paa C am p o sj or den ikke voxer en eneste Liehen eller 

 Svamp eller Alge eller Mos. Benne Mangel bliver saa meget mere paafaldende, som 

 der blot fem Mil fra Lagoa Santa paa Toppen af det en 750 M. højere Piedade [efter 

 Liais 1783 M. højt) lindes en frodig Bevoxning af høje, buskformede Cladonier og andre 

 Lichener, samt af Mosser. Da der i Campos ingen store Stene eller Klippeblokke lindes, 

 er det naturligt, at Slenliehener ikke komme til Udvikling; dog bør anføres, at jeg en 

 meget sjelden Gang har fundet Spor af Stenliehener i Gruscampos, hvor der undertiden 

 kau lindes en og anden lidt større Sten. Men af Mosser har jeg ikke seel en eneste. 



10. Camposvegetationens xerophile Natur. 



Ben tropiske Natur aabenbarer sig ogsaa i Campos i den overordentlig store 

 Mængde af Arter, som ere blandede mellem hverandre; Tallet af alle Lagoa Santas 

 Camposplanter er nemlig ikke mindre end c. 800 efter mine Lister, men vil formodentlig 

 vise sig at været et Par Hundrede til, hvis fornyede Indsamlinger kunde blive foretagne, 

 navnlig i Yderpunkterne af ilet lille, her omhandlede Omraade; men om tropisk Yppig- 

 hed i Væxt og Løvfyld e er der ikke Tale. Grunden er, al Camposegnene idet 

 Hele erc tørre. Atlanterhavels fugtige Luft møder overalt Kyslens mere eller mindre 

 høje Bjerge, og Fugtigheden afsættes her; en Bræmme af Urskov omgiver derfor Campos- 

 landel i Minas og S.Paulo langs hele Kysten. Ovenfor, i Afsnittet om Klimatet har jeg 

 allerede, desværre uden at have Maalinger at støtte mig til, omtalt deltes Tørhed, og 

 navnlig den ringe Regnmængde, der falder i Tørtiden. 1 Skildringen af min Udflugt til 

 Serra da Piedade har jeg omtalt det besynderlige Syn, jeg havde fra Bjergets Top, idel 

 tætte Taager hver Aften efter Solnedgang kom trækkende fra Ost, og Natten over hvilede 

 over Bjergene, for først et Par Timer efter Solopgang at begynde al forsvinde, efter- 

 ladende en af Fugtighed dryppende Plantevæxt. Men over Camposlandet hvilede ingen 



Vidensk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. & malhem. Afd. VI. 3. 30 



