235 



over Landet; Vanddampene i Luften fortættes over den koliire Skov. Men forøvrigt bør 

 del ikke glemmes, at Skovene om Lagoa Santa ikke nær naa den Storslaaethed og 

 Mægtigbed som Urskoven i Kystegnene, eller ere saa rige paa Epiphyter og Lianer som 

 disse, aabenbart en Folge af hele Camposlandets større Torlied. 



Det er, som jeg alt tidligere har berørt, ikke Jordbundsforskjelligheder, men Terræn- 

 Forhold o;;- den med disse folgende forskjell ige Fugtighed, der fremkalde For- 

 delingen af Campos og Skov i Camposlandet selv. I Fugtighedsforholdene og For- 

 dampningens Størrelse søger jeg ikke blot Forklaringen af den store Modsætning 

 mellem Vegetationen paa Campos-Højsletterne og i Urskovegnene, men ogsaa den Mod- 

 sætning, der fremtræder mellem Skovvegetationen i Camposlandet og saa Camposvegeta- 

 tionen selv. Urskovsegncne have den fugtigste og frodigste Natur, næst dem komme 

 Skovene i Camposlandet, mest xerophil er Camposvegetationen. Luftens og Jord- 

 bundens Torhed. navnlig i selve Tørtiden, da Lerjorden er fast og haard og fuld af 

 Revner og Sprækker, er den ladies Grund lil alle Camposplanternes i del folgende nævnte 

 Ejendommeligheder. 



Camposvegetationens xerophile Natur aabenbarer sig sikkert for det forste i 

 Træernes Former. Hvor \i have Fugtighed i Forbindelse med Varme, ville vi sikkerl 

 faa ranke og kraftige Skud: men mangler Fugtigheden, selv om Varmen er tilstede, bliver 

 Væxtenergien nedstemt, og de krumme, uregelmæssige Former fremtræde, overall hvor 

 et eller andet Væxt-Moment mangler, faa vi »Krummholz». Paa Serra da Piedade og andre 

 Bjergtoppe er der saadanne lave, krumme Træformer; her er del \isi baade Kulden om 

 .Natten og Tørheden om Dagen, der erAarsag; i Rest ingaskovene paa Brasiliens sandede 

 Kyster træffes de samme Former; her er det aabenbart den tørre og let opvarmede Jord- 

 bund, der er 4arsag; psammophile Vegetationer ere altid tillige xerophile; de uregel- 

 naæssige Træformer paa Jyllands Vestkyst, paa Skovgrænserne mod Nord 1 ) skyldes Vindens 

 udtørrende Indflydelse, og sikkert ikke blot dennes direkte indgribende, ødelæggende Kraft, 

 men ogsaa dens indirekte Paavirkning, idel Væxtenergien nedstemmes; ogsaa Kulde i 

 Væxtperioden maa naturligvis kunne spille en Holle, især vil denne vel gjøre sig gjældende 

 ved Skovgrænserne og i de alpine Regioner, hvor "Krumm-" idler «Knieholz» spiller en 

 Bolle. Hovedgrunden til den store Forskjel mellem Campos- og Skovtræernes Væxt er 

 aabenbart i første Række at søge i den forskjellige Fugtighed, som bliver dem 

 tildel, hvorhos det vel ogsaa spiller en Rolle, at Skuddannelsen foregaaer. fur liegn- 

 tiden er kommen. En medvirkende Grund maa soges i Camposbrandene , hvorom i 

 næste Afsnit. 



') Se Kihlman, Pflanzenbiologische Studien aus Russisch Lappland. Helsingfors 1890. I mine Fore- 

 læsninger har jeg torsvrigl givet samme Forklaring, som Kihlman, fer jeg lik huns fortjenstfulde 

 og interessante Arbejde ni si'. 



SO' 



