85 237 



ville clisse Organer paa den ene eller den anden Mumle vise, at vi have en xerophil 

 Natur for os. Anatomiske Bidrag til Belysning lierai' kan jeg desværre ikke meddele; kun 

 følgende ydre Bygningsforhold. 



Stærk Behaaring. Mange baade Urter og træagtige Arier, men især de forste, 

 have stærkt behaarede Blade; nogle ere ligefrem h \ i d li 1 1 ede eller uld- og blødhaarede 

 paa begge Sider, f. Ex. de, som Brasilianerne kalde «Barbasco« (Yerbascum) eller 

 » Velavw» , og som hore til lire forskjellige Familier, nemlig de tre Macrosiphonia- Arter 

 (Apocyfiaceæ) , [pomma tomenlosa, Vernonia ubovata og Euphorbiaeeerne Croton Pohlianus, 

 C. agrophilus og C. Velame, — men foruden disse mange andre Arter, der ikke have faael 

 noget af disse Vulgærnavne, f. Ex. Manihot tomentosa, Compositeen Pterocaulon virgatum, 

 der er tæt gnlgraafillel fra Top og til Taa, Vernonia lacunosa, ammophila, barbata o. a., 

 Eremanthus sphærocephalus, Evpatorium cinereo-eiride, K. halimifolium (der ligner Artemisia 

 maritima i Ydre), Ichthyothere ternifoUa, ffyptis cuna, Jpomæa villosa, 1. Hamkeana o. a., 

 Sabieea cana, Solanum Jycocarpum, Aspidospermum tomentosum, Lippia Martiana o. s. v. 



Atter andre ere temmelig ens blødhaarede paa begge Flader og paa Stænglerne, 

 uden al Behaaringen egentlig kan kaldes Filt eller ialtfald er hvid eller graa, f. Ex. Julo- 

 croton humilis, liere Croton - Arter , Connarus suberosis (hvis navnlig unge Blade ere 

 dækkede af det tykkeste og blödeste rødbrune Filt), Cissampelos ovalifolia, o. s. v. 



Andre nøjes med at være dækkede paa Indersiden med et tæt, hvidt eller 

 graat eller rustbrunt Filt, medens Overfladen er mindre haaret og af Farve mere grøn, 

 ialtfald paa de gamle Blade, da de ganske unge sædvanligvis ere meget mere baarede. 

 Exempelvis kan nævnes: Hyptis vilifoUa, taxiflora, crinita; Miconia rubiginosa, Zeylieria 

 montana, Mikania se&sili flora] mange Vernonia' et , f. Ex. argyrophylla , budleiæfolia , vestita; 

 VaniUosma polycephala; (rnaphalium purpureum; Eremanthus glomerulatus (Bladene neden- 

 under sølvhvide); Irixis ophiovhiza og glutinosa] Didymopanax macrocarpum ; Couepia 

 grandijlora , Qualea parviflora var. og f/rand/flora, liere Myrlaeeer, f. Ex. Myrcia androme- 

 <loides og gomidesioides , hvis læderagtige Blade nedenunder ere rusthrnnhaarede. Ogsaa 

 mange Græsser ere langhaarede, især paa Undersiden, se f. Ex. Fig. S. 189. 



Itu baarede ere mange Arter baade af Græsser og andre Familier, f. Ex. Mimosa 

 nervosa, A/, calycina (lange, stive, brune Haan, mange Compositeer især af Vernonieerne, 

 Amarantaceer , Verbenaceer, o. s. v. Kirtelhaarede eller ferniserede ere andre. 

 Baade i Campos og i Skov tindes der saadanne Arter, og ikke vover jeg at sige, hvor del- 

 er flest. Af Papilionaceerne er der i Skovene flere Desmodium- Arter, f. E\. D. uneinatum, 

 hvis Smaablade ere ferniserede paa Midten 1 ). En hel Del Compositeer ere bell ferniserede 



') Volkens, Über Pflanzen mit lackirten Blättern (Berichte Deutsch. Hul. Ges. VIII, 1S90. — Uns 

 undre Arter forekommer en Tegning paa Bladets Midte, hvide Figurer, der ikke synes at staa i 

 Forbindelse med Fernis, f. Ex. Passiflora Maximiliana. 



