238 86 



og klæbrige, mest Arier af Eupatorium (f. Ex. E. Icevigatum) og Baccharis il'. Ex. B. triden- 

 tata, o. a. i, Symphyopappus reticulaius o. s. v. 



Tæt Behaaring af Stjærnehaar og Sølvglans bar Kun een A ri i Campos, 

 nemlig Anona furfuracea, medens der derimod er en liel Del liere i Skovene. 



Der er saaledes en stor Mængde navnlig uld- og filt- eller stivhaarede Planter i 

 Campos, og dette Fænomen er da ogsaa forlængst blevel fremhæve! af mangfoldige 

 Rejsende, St. Hilaire, Lund o. s.v. o. s.v. for Camposvegetationen i Almindelighed 1 ). 

 Det følger af sig selv, at disse utallige, paa en eller anden Maade haarede Planter maa 

 i bøj Grad bidrage til al give Campos del triste, lidel frisk grønne tilseende, som de 

 antage allerede kun lidt ind i Vegetationstiden (fra Januar, Februar Maaneder af). Frisk 

 grønne Planter tindes da næsten ikke; den som har de mesl grønne Blade, er vel næsten 

 det lille Træ Manihot gvandiflora (skulde Mælkesaften spille en Holle herved?) 2 ). 



Voxovertræk, der selvfølgelig maa bidrage til den samme Farvning, ere ikke 

 almindelige. Nogle faa Urter vise sig lidt blaaduggede I'. Ex. De/am>a'erne , liere Ascle- 

 piadeer , f. Ex. Barjonia linearis, obtusifolia og racemosa, tiere Manihot-Arter [M. triphylla, 

 gracilis^ rigidula); \isse Græs ere blaagrønne, I'. Ex. Paspalum barbatum, Panicum peni- 

 cillatum, Gymnopogon rigidus (hvis Blade blive indtil 12 Mm. brede), Ctenium chapadetise, 

 Andropogon semiberbis o. a. (se S. 190). Ogsaa en Del Campostræer og Buske have blaa- 

 duggede Blade, formodentlig Voxdannelser, f. Ex. Kielmeyera'erae, Eryihroxylum suberosum, 

 Neea theifera og /feo;//«-Arler , Anona crassiflora, Manihot gvandiflora (paa underfladen), 

 Vochysia elliptica, Myrtaceen Campomanesia eoerulea, Melastomaceen Lavoisiera alba, o. s. v. 



Ætlieriske olier blive jo almindeligt betragtede som el Beskyttelsesmiddel 

 mod Fordampning og som fremkomne, idel Arien tilpassede sig lil Tørhed. Vrter med 

 ætheriske olier ere bélier ikke sjeldne i Lagoa Santas Flora og limles i forskjellige 

 Familier, saml baade i Campos og i Skov. Følgende ere de vigtigste i Campos: Papilio- 

 naceæ: Poiretia angustifolia og latifolia (samt i Skosene scandens; de have indsænkede 

 ætheriske Oliekjertler). Myrtaceæ. Labiatæ: En stor Mængde \rier. Node Hyptis- 

 Arler have en ubehagelig, om Tæger mindende Lugt, I'. Ex. //. viaciduta; en anden 

 [II. moltissima?) kaldes undertiden «Catinga de mulatto« (o: Mulat-Stank). Derimod har 



') .Neil o skriver nm et Plateau i Nærheden af Curmatahys Udløb i Hin das Velhas: -Le genre Lych- 



nophora surtout semble dominer sur re plateau donl la Bore n'est pas encore c ue. D'après 



le peu de plantes que j> ai pu voir, il me semble que les végétaux > sont pour la majeure 



paiiie poilus uiimtIs d'une conche cotonneuse, caractère important au poinl de vue de la 



température relativement très-basse à laquelle les végétaux sont s<uimi> surtoul par la radiation 

 nocturne, sur les plateaux élevés He l'Intérieur du Brésil«. 



''\ Del er iiiiii paafaldende, ai Here Vrter, sum have rigelig Mælkesaft, ere aldeles glatte, f. Ex. denne 

 Manihot, Plumeria Warmingii, nogle Àsclepiadeer. 



