91 243 



Jeg troer saaledes, at man i mange Bygningsforhold kan spore Virkningerne af 

 Naturens Tørbed og Fordampningens Intensitet. De fleste af de hos Xerophyter optrædende 

 Ejendommeligheder gjenfindes jo hos Camposplanterne , men ganske vist sjeldent i 

 stærk Grad. Naturen i Campos er ikke nær saa tør som i Afrikas og Asiens Stepper 

 og Ørkener eller paa Mexikos Bøjsletter, og der findes heller ikke saa udpræget en Mod- 

 sætning mellem Hegntid og Tørtid som i disse. Heri finder jeg Forklaringen af Mangelen 

 eller den store Fattigdom paa C, ae te er M og andre Su c ul en ter, paa tornede og 

 slikkende Planter, og paa saftrige Løg og Knolde, hvilke Mangler jeg ovenfor 

 omtalte. Hvad der navnlig adskiller Camposnaturen fra Steppens Natur, er, at Tørheden i 

 denne sidste er saa stor, at Piantevæxten næsten helt forsvinder under kortere eller længere 

 Tid af Aaret, i hvilken den fører et latent Liv, underjordisk i Løg, Knolde og lignende 

 Dannelser eller ogsaa i Fro («ephemere Planter«). I Campos bliver Ernæringsarbejdet 

 aldrig helt afbrudt for længere Tid, om end den enkelte Plante formodentlig maa have 

 en kort Hviletid, før det nye Løv træder frem. Men at en større Tørhed, end den der 

 findes i Campos, tæt ved Siden af disse fremkalder en større Rigdom paa tornede, bræn- 

 dende og kjødfulde Planter, faa vi at se, naar vi begive os hen til de Lokaliteter om 

 Lagoa Santa, som af alle ere de tørreste der, nemlig Kalkklipperne, hvorom senere. 1 

 Campos se vi heller ikke Foraaret bryde frem med den Pludselighed, som i Steppen, naar 

 Regnen indlinder sig, hvad jeg i et senere Afsnit vil omtale, og i Campos er der ogsaa 

 saa faa eenaarige Planter, af hvilke der i Stepper og Ørkener er et langt større Procent- 

 antal («ephemere Planter» efter Volkens). 



Jeg kan ikke undlade at tilføje en lille Bemærkning. 



Ere de anførte Bygningsforhold at opfatte som «Beskyttelsesmidler mod For- 

 dumpning»? At de alle staa i en nøje Aarsagsforbindelse med hiimatets tørre Natur, 

 kan der ikke være Tvivl om; dertil er det for almindeligt og for iøjnefaldende, at de 

 følges ad. Alen et helt andet Spørgsmaal er det, om vi skulle betragte dem som Til- 

 pasning-stormer opstaaede paa Darwinsk Vis ved Naturens Udkaaring af de mest pas- 

 sende blandt de mange Variationer, og som direkte «Beskyttelsesmidler». Jeg troer det 

 ikke. Min Opfattelse er den, at ialtfald en Del af saadanne Bygningsforhold faktisk ere 

 fremkomne \cd Naturens direkte formgivende Evne, og rimeligvis vil det vise sig at 

 gjælde dem alle. S maa Blade fremkomme jo paa den spirende Pralbønne, naar den ud- 

 vikler sig i tør Luft, sandsynligvis fordi Vandtabet er saa stort, at Cellerne ikke kunne 

 blive turgescente, og Organerne derfor ikke voxe; Torne fremkomme paa den Berberis, 

 der udvikler sig i tør Luft, men brede Bladplader af sædvanlige Former paa det Individ, 

 der lever i fugtig Luft, men forøvrigt under de samme Forhold. Stærkt Lys virker paa 

 samme Maade. Paa lignende Nis er det sandsynligvis gaaet med alle Tilpasninger til de 

 klimatiske Forhold og mange andre. 



'l Mangelen af CactHceæ kan muligvis ogsaa skyldes Jordbundens Beskaffenhed. Den stive Lerjord 

 tiltaler maaske ikke disse Planter i samme Grad som Klippebund, Sandbund eller (for Epiphyterne] 

 Træstammer. 



31* 



