95 247 



Santa mest ligner dem, ere de paa Kalkklipperne voxende Skove. Men medens disse i 

 floristisk Henseende ganske høre til Lagoa Santas Skov vegetation., synes Catinga-Skovene 

 at tælle en liel Del ægte Cerrado-Arter blandt sine Træer, f. Ex. Eugenia dysenterica. 



Ægte Cerradotræer skulle efter Lund ligeledes være udviklede paa sine Steder i del 

 Indre, navnlig i S.Paulo, til en Art virkelig Skov, «Catanduva», hvis Træer ere højere 

 og rankere, og som jeg vil faa Lejlighed til at omtale senere. Lofgren nævner fra 

 S. Paulo ligeledes en Form. som han kalder «Cerradâo» o: Stor-Cerrado eller Bøj- 

 Cerrado; men nærmere om dennes Forhold til Lagoa Santas Cerrader kjender jeg ikke. 

 Følgende Citat af Netto kan ogsaa anføres. Han skriver om Naturen ved Pirapora, nær 

 Bio das Velhas's Udlob i S. Francisco: «Les végétaux communs aux campos de Jaguåra 

 (noget Nord for Lagoa Santa) et de Trahiras y étaient, à peu d'exceptions près, représentés; 

 mais, ce qui m'a beaucoup surpris, c'a été d'en voir une grande partie ayant une. taille 

 beaucoup plus élevée (pie dans ces stations». Blandt disse Planter nævner ban Neea 

 theifera, der her var meget højere end ved Lagoa Santa (se hans Beskrivelse af den). 



Disse spredte Optegnelser vise tilstrækkeligt, at der er nok at gjore for fremtidige 

 Rejsende i det Indre af Brasilien med at adskille og karakterisere de forskjellige Vegeta- 

 tionsformationer, der ere beslægtede med Lagoa Santas Campos. 



Sluttelig fortjener det at anføres, at Lund med Bette har draget to andre brasilianske 

 Vegetationsformationer ind i Sammenligningen med Campos, nemlig de paa de sandede, 

 flade Kyster voxende Restingaskove, som man f. Ex. kan gjøre Bekjendtskab med i 

 Bio de Janeiros umiddelbare Nærhed, og de alpine Campos. Om den alpine Vege- 

 tation kan jeg henvise til min Skildring af en Bdflugl til Serra da Piedade (1869); nm 

 Restingaen kan jeg her blot anføre, at den er en paa Kystens Sand voxende Cerrado- 

 Vegetation, hvis Træer i mange Henseender ligne de virkelige Cerraders , og som ogsaa 

 bære et xerophilt Præg, men forøvrigt er Bundvegetationen m. m. aldeles forskjellig; i 

 mine «Symbolæ» vil man finde anført en Mængde Arter fra «Silvulæ maritima 1 , «restinga» 

 appellatæ». Glaziou vil sikkert med stor Kyndigbed skildre os denne Formation om 

 ikke mange Aar. 



Se vi os om i andre Egne af Sydamerika efter Vegetationsformationer, der kunne 

 antages at staa Campos nær eller endog være identiske med dem, da finde vi nærmest 

 mod Syd Argentinas «Pampas» og længst mod Nord Venezuelas Llanos. Geologisk 

 seet ere disse Landstrækninger vist overordentlig forskjellige fra Brasiliens Højland; thi 

 medens dette er et urgammelt Land 1 ), der gjennem mange Jordperioder har baaret Plante- 

 væv!, og vel netop derfor ogsaa har en saa rig øg varieret Flora, ere hine forholdsvis 



') Se f.Ex. de Kort som Geickie har publiceret i Proceed. Royal Physic. Society, Edinburgh, X, P.2. 



