248 90 



unge Dannelser 1 ), hvis Flora sikkerlig ogsaa er langt fattigere. 1 væsentlige Træk afviger 

 Vegetationen ogsaa fra de almindelige brasilianske Campos ved hovedsagelig al være 

 Græsland uden Træer og ikke nær med den Mangfoldighed af tokimbladede I rier som i 

 Campos. Hel vil fure mig for vidt at komme ind paa en nærmere Betragtning heraf' 2 ); jeg 

 \il blot fremdrage del Land, hvis Vegetation synes mig al maatte aldeles paralleliseres 

 med Brasiliens Campos, nemlis Gu i an a s Savanner. Ilos Schomburgk linde vi for- 

 trinlige Skildringer af dem, dels i hans «Botanical Reminiscences in British Guiana» 

 (1876), dels og især i hans «Reisen in Britisch-Guiana» . Iler skildrer han Savannerne i 



3. Bd. S. 707 — 801. De afvige, aldeles fra Llanos og Pampas ved ikke at være ensfori le 



Flader, men, lig Campos ialtfald i del østlige Minas, et bølgeformet Land, afbrudt bist og 

 her af lave Granit- og Gneisbjerge. «Waldungen, ich habe sie mit dem Namen (lasen 

 belegt, hier von meilenweiter, dorl von geringerer Ausdehnung, am häufigsten von kreis- 

 förmigen Umfang, steigen, wie Inseln aus dem Meere, aus der Savanne auf» — ganske 

 svarende til Cainposlandets «Capoes» (se ovenfor S. 168). «Sie bestehen meist aus den 

 edelsten Waldbäumen, die aber nur selten die Fidle und Höhe des Urwaldes erreichen» — 

 ganske som Lagoa Santas Skove. Deres Jordbund er Muld som disses; de. ledsage 

 Floderne i Form af en 100 — 200' bred Bræmme ganske som disse. Savannen derimod 

 har kun et tyndt Lag «Dammerde»; Savannens lira's «mit ihren gelben Halmen sind 

 rauhhaarig, sparrig, bestehen grösstenteils aus Cyperaceen und werden durch eine 

 Menge stacheliger, holziger, krautiger Pflanzen aus der Familie der Malpighiaeeen. Legumi- 

 nosen, Rubiaceen, Myrlaceen, Malvaeeen, Convolvulaceen, Menispermaceen, Apocynaceen 

 ii.s.w. durchsetzt. Her Wuchs, der hie und da. besonders auf Erhebungen auftretenden, 

 isolirt stehenden Bäume, als Curatella, Bowdichia, Pddiurn, Rhopala u. a. m. ist ein kri'ip- 

 pelhafter; nie findel man diese in den Waldungen.» — Man seer let, at der ved Siden 

 al' visse Forskjelligheiler , navnlig den, al Græsvæxten især dannes af Cyperaceer, er sær- 

 deles store Ligheder; de nævnte Slægter af Træer optræde ogsaa i Lagoa Sanlas Campos, 

 men ialll'ald de lo fnrslnævntc , Curatella americana og BowdicJiia major, ere her sjældne. 

 Schomburgks derpaa følgende Skildring af Rlimatet slemmer fortrinligt med Lagoa 

 Sanlas: kun een Regntid; i Tørtiden den samme klare Lull med bestandig Passat 

 (her Nordost-P.) uden Hegn, men med en usædvanlig sla-rk Dug; den samme Gjen- 

 vaagnen af Savannerne ved Regntidens Indtræden som af Campos i Brasilien, tildels de 



') Se, f. Ex. Sicvers, Venezuela; Kap. li. 



») De ere aabenbarl begge i iimisiisk Benseende megel forskjellige iï;i Campos. Llanos komme \isi 



nær si til disse, me i de store Forskjelllgheder vidne Ernst's Ord (Estudios sobre la Flora > 



Fauna de Venezuela; 1877): »Faltan caal por completo en la flora ile lus Llanos las mirtaceas, 



lastomaceas, . . . orchideas . . . , j Bon bastante raras las plantas de las Familias ile lus rubiaceas, 



compuestas, mirslneas, gencianeas, solanaceas, acantaceas, gesnerlaceas j borragineas». 



