Ill 263 



med visse ved Forboldene fremkaldte Afvigelser fra Skovenes, altsaa maaske ogsaa 

 ganske uafhængigt af Brandene. 



Hvad det første angaaer, da har jeg ovenfor peget paa tie Forandringer i Livs- 

 varighed, som Camposbrandene fremkalde; men derfra og til at t'aa en ny Art dannet, hvis 

 Blade, Blomster ni. m. erc forskjellige fra Stamartens, er der el meget stort Spring. Man 

 kan ligeledes antage som sandsynligt, al mange Campostræer i Tidens Loh ere blevne 

 reducerede til lave Buske, idel Stammerne fortæres og den i Jorden liggende Stub danner 

 nye, risdannede Skud eller kun producerer en lav Busk. At CampOstræerne virkelig op- 

 træde som Buske, der deg ere frugtbare, har jeg ovenfor omtalt, men derfor ere de 

 endnu ikke blevne lil nye Arier, og saa meget mindre maa dette skrives paa Brandenes 

 Hegning, som Skovtræerne gjore det samme, hvad jeg senere vil anføre. Mellem f.ampos- 

 og Skovfloraen er der til en vis Grad Parallelisme, hvad jeg ogsaa senere vil omtale; det 

 er ingenlunde sjeldent, at en Campos-Art er repræsenteret ved en nærstaaende i Skovene, 

 men selv om der kan være Sandsynlighed for, at de to Arter nedstamme fra den samme 

 og af de forskjellige Naturforhold have faaet forskjelligt Præg, saa er det dog langtfra 

 dermed givet, at Camposbrandene herved have spillet nogen Bolle. Dette Sporgsmaal maa 

 jeg saaledes ganske lade ligge (se ogsaa ovenfor S. 232). 



3. Have Brandene forvandlet Catandnva til Campos cerrados og disse til Campos limpos? 

 Lunds Anskuelser herom. Lunds Rejse i 1833—35. 



Det kan ikke nægtes, at Brandene maa kunne være, og i mange Tilfælde vislimk 

 Ogsaa ere cl vigtigt Middel lil at forringe Bevoxningens Tæthed, og ligeledes maa de 

 kunne gribe ind i hele Vegetationens og Landets Naturhistorie ved at fortære nedfaldne 

 Blade og Grene o. s. v., der kunde have bidraget lil Mulddannelse. Men hvor vidt strækker 

 deres Betydning sig? Have de kunnet paatrykke hele det indre Højlands Vegetation et 

 helt andel Præg, end Naturen havde givet det for Menneskets Indgriben? Dette Sporgs- 

 maal synes baade at være rejst, og altfald ubetinget at være blevet behandlet grundigst af 

 danske Naturforskere, nemlig Lund og senere Reinhardt, men deres Behandling af det 

 synes at være undgaaet den større videnskabelige Verdens Opmærksomhed. Ganske vist 

 have ogsaa Andre, f. Ex. SI. Ililaire, tænkt sig Vegetationen i det Hele noget forandret, 

 idel han mener, at Brandene have haft Indflydelse paa Summen af Arter, der sammensætte 

 Camposvegetationen, men dog nærmest blot derved, at en og anden eenaarig Art er for- 

 svunden; ogsaa Lö f gren taler om Vegetationsforandringer formedelst Brandene, men en 

 saa vidt gaacndc Hypothese som Lunds har dog Ingen opstillet. 



1 1835 publicerede P. \V. Lund i Det kgl. Danske Vidensk. Selsk. Skrifter 

 en Afhandling: «Bemærkninger over Vegetationen paa de indre Heisletter af Brasilien 



