264 112 



især i plante historisk Henseeude » , en interessant og vigtig Afhandling, der omtrent er 

 forbleven aldeles ubekjendt for Videnskaben i det Hele. Han havde gjort sin store Hejse 

 fra Oktober 1833 til Slutn. af Novbr. 1835 gjennem Staterne Rio de Janeiro, Sâo Paulo, 

 Goyaz og Minas (ïeraes og var kommen til dennes Hovedstad, Ouropreto (se Kortskiz/.en 

 S. 267). Han havde saaledes gjort Bekjendtskab med Vegetationen i store Hele af det 

 indre Brasilien, navnlig paa Højlandet indenfor Kystbjergene, og man maa derfor tillægge 

 hans Iagttagelser en ikke ringe Vægt. 



Højsletternes Vegetation optræder efter ham i de Dele af det indre Brasilien, søm 

 han har besøgt, under 3 forskjellige Former: Catanduva, Campo» cerrado og Campo limpo. 



Catanduvaen er «Højsletternes ejendommelige Urskov» ; den træffes «ikkun paa 

 meget faa Steder», «paa Sletter eller fladt-bølgeformet Terrain, i tør, sandig eller leret 

 Bund». Den er en virkelig Skov, men lavere end Urskoven, mindre indvævet med Slyng- 

 planter, og fattigere paa Halvparasiter ; Stammerne ere heller ikke saa høje, og Kronerne 

 mindre tilbagetrængte; den bar et tørt og sterilt Udseende. Barken er ofte meget dybl 

 rynket og korkagtig. Træerne erc aabenbart Campos-Arter, men «næsten den hele 

 Vegetation af Ituske og perennerende Urter i Campos cerrados og C. limpos mangler i 

 Catanduvaen» (nærmere p. 42). 



Campos cerrados have «en uforlignelig storre Udbredning» end Catanduvaen; 

 de adskille sig fra denne ved lavere Træer over et Tæppe af Urter, mere forvredne og 

 krummede Stammer , en Krone der er bredere end bøj , og Træerne staa saa langt fra 

 hverandre, at de ingen virkelig Skov danne. Arterne ere de samme som i Catanduvaen. 

 Disse Cerrader, som Lund skildrer, stemme ganske med Lagoa Santas; den eneste Forskjel 

 synes at være, at Træerne efter Lund ere «særdeles» bevoxede med Lichener. Lund kjender 

 godt del ovenfor omtalte Fænomen, at mange Træer optræde tillige som Buske, «uægte 

 Buske», og lian betragter dem som Bodskud af Træer, hvis Stammer ere forsvundne ved 

 Camposbrandene; som et særligt Exempel berpaa anfører ban den ovenfor (S. 216) omtalte 

 Andira, samt den ikke om Lagoa Santa forekommende Horlia Brasiliensis, der skal lindes 

 dels i Bodskud-Form, dels som et Træ paa — 10 Metres Højde. Men fra disse liuske 

 adskiller han andre «smaa, men velskabte», — en Form «til hvilken en ej ubetydelig Del 

 af Højslettens Træer i visse Strækninger ere forvandlede», hvilke Buske «hverken i Form 

 eller Oprindelse bave noget tilfælles med de omtalte Bod- eller Stubskud». 



Campos limpos endelig svare til den af Græsser og Urter dannede Bund i 

 Gerraderne. Lunds skarpe Iagttagelsesevne bar all ladet ham erkjende, at eenaarige 

 Planter her ere sjeldne (han siger, at de «mangle aldeles» i. og Grunden hertil søger han 

 i Camposbrandene; som Værn mod disse betragter han ogsaa Urternes underjordiske 

 Knolddannelser, og han anseer Formering ved Frø søm «en ren I udtagelse», lian til- 

 føjer, al i alle Gampos limpos lindes «de samme liød- øg Stubskud søm i Campos 



