113 265 



cerrados». Den Skildring, han derpaa udkaster af Bøjsletternes Urtevegetation, viser den 

 største Overensstemmelse med Lagoa Santas. 



Idet Lund dernæst gaaer over til at omtale Campos-Vegetationens Fordeling i de 

 af ham berejste Dele af Landet, omtaler han forst »de sporadiske Campos», med 

 hvilke han mener alle de oaseformede Pletter af Campos i Urskovsegnene , i Modsætning 

 til «de sammenhængende Campos» i hele den nordlige Hel af S.Paulo, den syd- 

 lige af Goyaz og den vestlige af Minas. De sporadiske Campos ere knyttede til de større 

 Byer og utvivlsomt fremkomne ved Befolkningens Ødelæggelse af de oprindelige Skove, 

 og han fandt «i alle disse Camposstrækninger» ... »en Mængde tildels meget mægtige 

 Træstubber og svære Rødder, der noksom vidne om den oprindelige Vegetations Natur» ; 

 her har været ægte Urskov. 



Lund anstiller dernæst Betragtninger over de fysiske Betingelser for Dannelsen 

 af Skov og Campos; for de sidstes Vedkommende ere de hovedsagelig folgende tre: 

 I) Overfladens Jævnhed; 2) Højden over Havet; 3) Jordbundens Tørhed, hvilken afhænger 

 af dens Beskaffenhed, idet den enten er Ler- eller Sandbund. Derpaa gaaer han over l il 

 det Spørgsmaal, hvorfia den sekundære Vegetation kom, og til Paavisningen af, at alle 

 Campos cerrados og alle Campos limpos nedstamme fra Catanduvaen, 

 som er den oprindelige, nu kun i faa Rester tilbageværende Vegetation, 

 eller som han senere (i «Blik paa Dyreverdenen», 22de Nov. 1844) siger: «den nuværende 

 Steppevegetation er, især hvad dens træagtige Indhold angaaer, at betragte som en afledet 

 og udartet Form af en oprindelig langt kraftigere Vegetation», «hvilken Steppeurskov, hvis 

 fordums Existens ej kan hetvivles, maaske i hin fjerne geologiske Periode» (nemlig da de 

 uddøde Dyr fra Kalkhulerne levedei «bar et endnu kraftigere Præg». Det skal være Cam- 

 posbrandenes Skyld, al Catanduvaen er gaaet over i Cerrader og Campos limpos, og 

 Brandene ere ikke blot blevne anstiftede af den indvandrede europæiske Befolkning, men 

 ogsaa længe for dem af Indianerne. Som Omstændigheder, der talc for, al Campos 

 limpos ikke ere i den oprindelige Tilstand, fremhæver han 5 Grunde: li Mængden af 

 Rodskud, der maa hidrøre fra mægtige Træer, hvis Stammer ere forsvundne; 2) Stubbe 

 af Træstammer, der ere skjulte under Mængden af nye Skud, og saaledes efterligne Buske; 

 3) Den forkrøblede Form af de fleste Cerrado-Træer, der ikke bemærkes ved individer af 

 de samme Arter, som findes i Catanduvaen; 4) Den dvergagtige Væxt af samme Træer, 

 hvorved de ligeledes adskille sig fra deres Lige i Catanduvaen, der ofte vise sig som 

 Træer, hvor hine ere lave Buske; 5) Endelig den Omstændighed, at man sjelden seer eu 

 Campo limpo. hvor ikke hist og her et Træ rager frem, som en tiloversbleven Levning 

 af den forsvundne Skov, der forhen beklædte den. Naar disse Campos ere blevne helt 

 bare, er det fordi Overfladeforholdene have begunstiget lidens Virkninger. Da Lund godl 

 indsaa, at den indvandrede europæiske Befolkning ikke havde kunnet foraarsage lude den 



Vidensk. Sclsk. Skr.. C. Række, naturvidensk. & matlicm. AfJ. VI. 3. -li 



