2GG 114 



store Catanduvas Omdannelse lil Campos cerrados og Campos limpos og tillige fik Bevis 

 Tor, at Fordelingen af Skov og Murk og Egnens Fysiognomi vod den første Bebyggelse 

 var som i 1834, sua henviste han lil Indianerne som dem, der længe før Europæernes 



Ankomst skulde have omdannet Vegetationen. 



Imod disse. Lunds Anskuelser, som lian er den første, der har fremsat, optraadle 

 Prof. .1. Reinhardt, der ved tre Rejser til det indre Brasilien ogsaa havde lært store 

 Dele af del al kjende. Bernhardt har meddelt sine lleimerkninger i «Videnskabelige Med- 

 delelser fra den Naturhistoriske Forening i Kjøbenhavn», 1856, og senere i sin Nekrolog 

 af Lund. lian mener, at Lund er gaael for vidi og har anläget større Forandringer ved 

 Menneskenes llaand, end de virkelig have fremkaldt. Han henviser navnlig til to Om- 

 stændigheder, der gjore Lunds Theori uantagelig; den ene er, at man næppe kan tro, al 

 hverken den for en halvandet Hundrede Aar siden indvandrede portugisiske Befolkning 

 eller de oprindelige, faatallige og i raaeste Naturtilstand omvankende Indianerstammer 

 kunne have øvet en saa stor Indflydelse paa Landets hele Fysiognomi over umaadelige 

 Strækninger. Hen anden llovedvanskelighed kunde ikke fremstille sig for Lund, da han 

 skrev sin Afhandling, men maatte fremgaa af hans egne senere Undersøgelser over de 

 uddøde Hyr. I Kalkstenshulerne lindes nemlig foruden andre, endnu levende ægte C.am- 

 posdyr, ogsaa liere uddøde Hestearter og Lamaer. «Ligesaa lidt som den Slags Myr i 

 Nutiden leve i sluttede Skove, have de vistnok gjort del i Fortiden, og man synes be- 

 rettiget lil al anläge, al Brasiliens indre llojsleller ialtl'ald paa mange Steder maa have 

 været aabne, højs! med spredte Træer og lave Huske bevoxede Campos, den Gang deres 

 nu uddøde Meste og Lamaer strejfede om paa dem» 1 ). Skulde Lunds Theori være rigtig, 

 maatte Datidens aabne Land altsaa senere være blevel skovklædt, for atter endnu senere 

 at blive forvandle! til Campos ved Menneskets Indvirkning — hvilkel dog er megel lidel 

 sandsynligt og ikke har nogen Stolte. 



Lunds (o»- Riedels) Rejse 1833—1835. For at man bedre kan se, hvad del var 

 for Iagttagelser, som Lund støttede sig paa. saml hvor han traf t\vn saakaldte Catanduva, 

 og for i del Mele al faa udnyttet for Videnskaben de Bidrag til Kjendskabet til det indre 

 Brasiliens Vegetationsforhold , som indeholdes i Lunds Rejsedagbog, hvilken han nogle 

 \ar før sin Mod tilstillede mig, giver jeg i del efterfølgende el kort Uddrag af de vigtigste 

 Optegnelser, der have Betydning i nævnte Henseende, idet jeg paa del vedføjede Kort har 



angive! hans Rejseroute, hvilken jeg kun for visse, sydligere Dele af s. Paulo ikke er 



fuldstændig paa del Bene, fordi jeg ikke har tilstrækkelig detaillerede Kort over disse Egne 

 lil min Disposition. 



') Reinhardt, K. Danske Vidensk Selsk Oversigt, 1880, S. 174. 



