272 • 120 



lOde <>ki. lil Curvello. Egnen herfra og videre syd paa er aabenbari ganske 

 som ved Lagoa Santa. 



25de (tki. fra Jaguara lil Lagoa Santa. «Terrain meget ujevnt hele Vejen. 



Vegetationen Campos cerrados, der snart hæve sig skovagtig, snart ganske antage Ud- 

 seende af Urskov-Capuær, men dog dannes blot af Campostræer, der her naa en betydelig 

 llojde og en slankere Væxt end sædvanlig.» 



27de Okt. — 3die Nov. i Sta. Lnzia; 5te — 8de Nov. i Sahara. 10de Nov. til Caelé. 



13de — 14de Nov. Exkursion til Serra da Piedade. «En aldeles ny Vegetation 

 modtog mig her; jeg stod længe maalløs og hensunken i Betragtning af den nye Natur, 

 der udfoldede sig for mig. Det var et Indtryk lignende det. som det forste Syn af Cam- 

 posvegetationen ved Taubaté frembragte paa mig.» 



Saa godt det lader sig gjøre for En, der ikke har berejst større Camposstræk- 

 ninger end jeg bar, og som tilmed var saa ung, da jeg opholdt mig i Brasilien, har jeg 

 sogt at danne mig en Mening om det af Lund rejste Spørgsmaal. Jeg vil strax bemærke, 

 at jeg nu i Hovedsagen maa slutte mig til Reinhardt. Min Anskuelse er folgende. 



Det kan efter Lunds Angivelser jo ikke betvivles, at der i visse Dele af Brasilien 

 existerer en Slags Skov, som kaldes C at an du va. Ogsaa bos Beaurepaire- Rohan 

 finder jeg dm nævnt; Navnet forekommer efter barn i S.Paulo og del syd derfor liggende 

 Parana, og er synonymt med det ogsaa i Parana forekommende Navn «C ah i va». Om 

 denne Skov skriver ban: «matto eujo terreno tein pouco humus, o que o torna improprio 

 para a cultura. Chamam-lhe tambem Gatanduva c Maito-màu, e se distingue do 

 Matto-bom pela qualidade davegetaçâo. Naquelle silo as arvores esguias e entremeadas de 

 paslagens; neste sâo ellas corpulentas e contém especies, que nâo se accomodam senâo 

 em lerrenos reconhecidamente ferteis.» (Cahiva er sammensal af Tupi-Ordene Cad, Skov, 

 og dhiva, slet.) Catanduva er altsaa eller det anførte en paa en humusfattig, for Kultur 

 ubrugelig Bund voxende «slet Skov», hvis Træer ere tynde og blandede med Græs. 



Dette stemmer jo godt med Lunds Fremstilling. Dagbogen viser, at det især var 

 paa Sletterne ved 4xaraquara, at ban traf Catanduva (ide- Ilte Maj 183i), og næsten 

 hver dang ban nævner den, fremhæver han den samlede Bund. At Bunden kan bave 

 Betydning for Trævæxtens Former, fremgaaer ogsaa af Reinhardts Iagttagelser; de 

 smukkeste f.errader, lian traf ved S.Francisco, voxede ligeledes paa Sand (1. c. p. Til'i. 

 Hvad de omtalte Campos ved iraraquara angaaer, vil jeg yderligere henvise lil Löfgrens 

 Bemærkninger (Boletim do. 5, p. 10). En Del af dem ere meget sandede; der existerer i 

 disse Campos større idler mindre Strækninger med en rødlig .lord («manchas de terra 



tic smukkeste Cerrader "in Lagoa Santa, de hvis Træer vare de højeste og rankeste, har jeg Beel 



i'ii l'/a Mil fra Byen ved Vejen lil Jaguara "^ Gurvello; del bi interessant, :>i i. I ogsaa omtaler 



disse i mu Dagbog 25de Okt, 1834. Hen lian giver dem dog Ikke Navn al' Catanduva. Ur voxe 

 paa Lerbund sum de andre. Hvilke lokale Forhold, iler have fremkaldl deres kraftige Væxt, foi- 

 niaai'i jeg ikke ai Bise; mulig, at Gr Ivandel ligger nærmere Overfladen. 



