121 273 



roxa»), paa hvilken der liar udviklet sig linje Cerrader med en meget varieret og yppig 

 Vegetation («cerrados altos de uma vegetaçâo variadissima e exubérante»). 



Det er jo saaledes ret nærliggende at antage , at Bundens Natur har bragt 

 Cerradernes Træer til at blive højere og rankere, og maaske ville klimatiske Forhold 

 ogsaa spille en Rolle ; Catanduvaen synes jo at findes nær Vendekredsen og syd for den, 

 hvor maaske baade Heden er mindre og Fugtigheden større. Men jeg kan dog ikke til- 

 bageholde den Bemærkning , at jeg ingenlunde anseer det for sikkert , at Catanduvaens 

 Træer er aldeles identiske med Cerradernes. I de Samlinger, som jeg har faaet fra 

 «Commissâo geographica e geologica do Estado de S. Paulo» ved Hr. Alb. Löfgren 

 finder jeg flere Exempler paa, at Arter, der ved Lagoa Santa ere udprægede Skovtræer, i 

 S. Paulo findes i «Cerradoes» eller i Cerrader, og det netop fortrinsvis, som det synes, 

 fra Araraquara. Folgende kunne anføres. Piptadenia macrocarpa, ægte Skovtræ ved Lagoa 

 Santa, er af Löfgren betegnet som «arvore regular vulgarissimo» i Araraquaras Campos. 

 Ligeledes Ouratea castaneæfolia , Gilibertia Langsdorffii , Symplocos pubescens, Casearia 

 Brasiliensis (der ved Lagoa Santa dog ogsaa findes i en Campos-Varietet) , Moquilea utilis 

 («Cerrado ved Araraquara», efter Löfgren 1 ), «in campis» ved S.Paulo efter Lund). Platy- 

 podium elegans, som jeg ved Lagoa Santa aldrig har seet uden i Skov, har Löfgren samlet 

 i «eampo arenoso» ved Araraquara, og betegnet som «arvore alto». I «Cerradâo» ved 

 Araraquara er et andet Lagoensisk Skovtræ samlet: Ferreirea spectabilis, ogsaa betegnet 

 «arvore grande». Ligeledes Xylopia grandiflora fra Cerrados ved Araraquara, og Campos- 

 træet Stryphnodendron Barbatimao baade fra Capueira og fra Cerrado ved Bio Claro som 

 et «smukt, lavt, forvedet Træ» (Lund). Lunds «Catauduva» og Lofgrens «Cerradoes» 

 ere vist identiske. Heraf synes fremgaa, at den som Cerrado eller Cerradâo betegnede 

 Vegetation i S. Paulo ialtfald tildels har en anden floristisk Karakter end Lagoa Santas 

 Cerrados. Fremtiden maa opklare dette; forhaabentlig vil Löfgren anvende sine for- 

 trinlige botaniske Kundskaber og sin Energi paa at løse dette Spørgsmaal. 



Af Lunds Iagttagelser fremgaaer endvidere vistnok sikkert, at naar Menneskene for 

 Agerbrugets Skyld omhugge og afbrænde Urskov, kan der finde en Invasion af Cam- 

 posplanter Sled, og deraf ere Lunds «sporadiske», til Byer i l'rskovslandet knyttede, 

 Campos opstaaede. At del maa gaa paa samme Maade med Catanduvaen, naar den om- 

 hugges og brændes, er rimeligt. Lund udtaler sig ikke med tilstrækkelig Bestemthed 

 om, hvorvidt Catanduvaen nødvendigvis skal omhugges først, men mundtlig har han for 

 mig angivet, at den ogsaa omhugges. Dagbogen viser, at han traf Catanduva med Træ- 



') S. 186 har jeg anfort, at Löfgren skriver «Serrado», ikke «Cerrado». Jeg seer nu, al. delte ikke 

 gjælder de trykte Publikationer: Boletim da Commissäo geographica etc. Her staaer > Cerrado ■. 

 I Herbariet derimod linder jeg »Serrado», men det er maaske ikke Lôfgrens Haandskiil'l. 

 Vidensk. Sclsk. Skr., 6. Række, natutvldcnsk. & mathem. Af J. VI. 3. 35 



