274 122 



stammerne sværtede, saa al Ilden altsaa tydelig nok var passeret igjennem den uden al 

 der var Tale om Omhugning. Alen al Brandene alene, uden Omhugning af Stammerne, 

 virkelig kunne forvandle Catanduvaen lil Cerrado og denne til nøgen Gampo, synes mig dog 

 rimeligt nok, vel al mærke, oaar 1! randene ere meget hyppige. Jeg \il her ikke 

 undlade at anføre nogle Udtalelser af Löfgren 1 ) vedrorende Vegetationens Omdannelse. 

 S. 4 omtaler han de store Campos ved Feijâo, Brotas og Åraraquara og siger derpaa: 

 «Næslen alle disse ere oaturlige, men det forekommer mig, at en Del al' dem ved Rio 

 Claro ikke ere del, og snarere ere fremgaaede af Hoj-Cerrader («Cerradoes») som ere 

 ødelagte veil sukcessive Brande, og nu have Karakter af Campos». Det sanmie kan siges 

 om en anden stor Strækning. Heraf fremgaaer, a! han altsaa hælder til Knuds Side. hvad 

 angaaer Muligheden for Højcerraders (Catanduva's?) Forvandling til aaben Campo. Længere 

 henne fremsætter han det Spørgsmaal, hvorledes det kan gaa lil. al Campos bevare deres 

 Karakter og vedblive al bære en ejendommelig og lav Vegetation, uden at erobres al' en 

 højere og kraftigere Plautevæxt, kommende fra de dem omgivende Urskove. Den alminde- 

 ligste og vægtigste Mening er, siger han, at de hyppige Brande erc Skylden'-'). Endvidere 

 tilføjes, at. han ikke tvivler om, at Brandene vedblive at bevare Campos som saadanne 8 ), 

 og at de endog i visse Tilfælde kunne forvandle Skove eller Capueiras til «campo sujo» 

 eller uren Campo. Men Brandene forklare ikke Kjendsgjerningerne paa fyldestgørende og 

 omfattende Maade, efterdi Campos jo existerede, da Befolkningen, i relativ ny Tid. furie 

 Ilden ind i dem, for al rense Overfladen, frugtbargjøre den med Asken og frembringe en 

 uni; Vegetation, der passer for Hornkvæget». Grundene lil Oprindelsen al' Campos søger 

 han derfor i forskjell ige andre Korhold, nemlig geologiske, mineralogiske. topografiske og 

 klimatiske. 



Jeg maa slutte mig til Reinhardts og Löfgrens's Anskuelser: del er førsl 

 og fremmest de fysiske og terrestriske Forhold, særlig Fugtighedsforholdene, som have 

 frembragt Camposvegetationen og betinget Fordelingen, men dernæsl have Brandene hjulpet 

 med dels ved al forandre Planternes Habitus og Livsvarighed, hvad jeg ovenfor til- 

 strækkeligt har fremhævet, dels ved hist og her vel ogsaa a( ændre hele Vegetationens Præg. 



Boletim, no. 5; s. Paulo i sno. 



■Muitas i' diversas sâo as opinioes a este respeito, e a mais commun) e a nun mais vigora 



attribue-o as Fréquentes queimas»; I.e. p. S. 



Løfgren anfører senere al man har Exemplar paa, at Skove (»mattas«) eller Capueiras, s. mi 



grænse op lil Campos, vinde Terræn Ira ilisse, og al selve Gampos forvandle sig først lil Cerrader, 



derpaa lil Skove, naar ile IkkS' udsættes for hyppige Urämie, og som Bevis herpaa henviser lian 



Hl el Sted, kaidel Cerradäo, omtrent 7 Kilometre fra Itapetininga .... "Denne Cerradäo er nutll- 



dags temmelig tæt, medens iler for on Aar siden eller mere ikke fandtes el eneste Træ, hvis Højde 



var i" Metre, hvad mange gamle Beboere al' Stedel forsikrede mig«. Efter hvad han tilføjer, skal 



det være den prægtige Ursko\ paa Serra do CapSo alto, iler næsten umærkelig gaaer over i 



Cerradâo'eo 



