125 277 



lange Tider have haft lignende Klimatforholde som nu, skulde man dog synes, at den 

 naturlige, af Mennesket upaavirkede Udviklingsgang maatte være afsluttet, speeielt at de 

 træløse eller træfattige Campos vare i Hviletilstand. Hvorledes der saa ud i Brasilien under 

 Istiden, vide vi Intet om, saavidt mig bekjendt; sikre Spor af en Istid ere ikke fundne, 

 tiltrods for L. Agassiz's Antagelser. Men skulde Istiden have været en generel Kulde- 

 og Fugtighedsperiode, maatte den jo ogsaa have indvirket paa Højsletternes Planteverden 

 og paa Dyrelivet der, og den har da vel kun kunnet formindske Vegetationen i Henseende 

 til Tæthed og Lidstrækning. Vi ere, saavidt mig bekjendt, endnu ikke naaede til fuld og 

 sikker Forstaaelse af, hvorledes den af Lund fremdragne, uddøde Dyreverden paa Høj- 

 sletterne egentlig færdedes og ernærede sig der; endnu mindre af, hvordan saa mange af 

 disse store Dyr ere blevne begravede i Argentinas Pampas ; men skulde ikke denne Dyre- 

 verdens Undergang kunne sæltes i Forbindelse med en Istid , og skulde de ikke være 

 blevne begravede i Pampas paa samme Maade som de mange , store Dyr i Sibiriens Jord, 

 nemlig efter at være forte med Isen ud i Havet 1 )? 



Der er saa ofte talt om den tropiske Naturs «Uselskabelighed» ; om den over- 

 ordentlige Mangfoldighed, der hersker i den, saa at der kun findes meget faa Arter, der 

 optræde selskabelig og danne virkeligt eensartede Bestande (f. Ex. .Æ/røn'fe'a-palmerne i det 

 indre Brasiliens Sumpe). Denne overordentlige Variation og Blanding findes ogsaa i 

 Campos, som ovenfor omtalt, og dette ikke blot i selve Camposlandets Flora, men ogsaa 

 i Skovenes, hvad jeg i næste Afsnit vil komme til. Man har, saavidt jeg veed, hidtil for- 

 gjæves søgt at forklare dette Fænomen, der er saa besynderligt navnlig tor os Nord- 

 boere med vore ensartede Bestande af Løv- eller Naaletræer. Jeg antager, at Jordbundens 

 og Vegetationens Alder herved ogsaa spiller en ikke uvæsentlig Bolle, og at jo ældre 

 Landet er, desto flere, til omtrent de samme Livsvilkaar tilpassede 

 Arter har der kunnet opstaa, desto mere varieret er Floraen selvfølgelig bleven. 



') Om Fordelingen af Hav og Land i de forskjellige store Afsnit af Jordens Udviklingshistorie se 

 Geikie i Roy. Phys. Soc. Edinburgh X, P. 2, 1870. 



