308. 156 



Lianerne phylogenetisk betragtede. 



De slyngende og klattrende Planter ere et Produkt af »len lysfattige Skov, en Slags 

 normalt etiolerede Planter. Udviklingsgangen tænker jeg mig at have værel følgende 1 )- 

 Skyggen (Iriser Planterne tilvejrs, de blive lange og tynde, og maa for at holde sig støtte 

 sig lil andre, idel deres Skud voxe ind mellem Træernes og Buskenes (irene, og sim- 

 pelthen komme tilvejrs ved at hvile paa disse. Delle er det I sie Trin, paa hvilkel mange 

 slaa endnu; de Planier, der beskrives «sarmentosæ» , høre for største Delen herhen 2 ). 

 Som Exempter vil jeg nævne følgende.; liere Amarantaceer, i. Ex. Chamissoa altisdma og 

 Gomphrena paniculata, liere Compositeer, især Mikania- og Eupatorium-Arter , Boragina- 

 ceer ( Tcrurnefortid'er) , nogle Euphorbiaceer, vistnok ogsaa Anchietea salutaris (af Violaceæ), 

 og sel\ nogle Cyperaceer. Disse Planler kunne tildels gaa højt tilvejrs, optræde under- 

 liden med en overordentltg Fylde af (irene og Blomster, og kunne da cascade-lignende 

 hænge ned over Skovrandene. 



Som el 2de t Skridt og en bestemt Tilpasning maa del kunne opfattes, at Grenene 

 udgaa vinkelret ira Axerne, hvorved del bliver meget lettere for den sarmentøse 

 Plante, hvis Skud skyde op gjennem Duskes og Træers liren- og Lovmasser, al hvile 

 paa og holde sig last mellem disse; vi have da Dusken med de «brachiale" eller 

 korssiillede Grene for os, saaledes som den repræsenteres i Chiococca brachiata, Buddleia 

 brachiata og enkelte SirycÅnos-Arter (f. Ex. triplineroia) , Hippocratea Warmingii og ovata. 

 Disse hi første Former af Lianer kunne vid passende kaldes Halv lianer. 



Li 3 die Trin repræsentere de slyngende: Stængelens .Nidation lages i Tjeneste, 

 men forøvrigl lindes der l'aa eller ingen morfologiske Tilpasninger. Bertil hore aabenbarl 

 en Mængde Vrier og Familier. Styrken, hvormed Slygningen foregaaer, er sikkert olie 

 megel ringe; jeg maa tro, at ikke alle Grene vise den i lige huj Grad; der er vistnok en 

 jævn < hergang fra sarmentøse Planter lil slyngende. Hertil henregner jeg Apocynaceæ, 

 Dilleniaceæ, Boraginaceæ, Dioscoreaceæ (flere \rler ere udpræget slyngende), Here Com- 

 positeur vistnok ogsaa Boussingaultia gracilis, Menispermacece , Büttneria eatalpæfolia og 



') Om klattrende og slyngende Planters Phylogenese, Morphologi og Biologi henviser jeg lil Literaturen, 

 navnlig: Ch. Darwin, Climbing Plants [Loudon 1875). — M.Treub, Sur une nouvelle catégorie 

 ile plantes grimpantes (Annal, ilu Jardin bot. de Bultenzorg. lit. p. il og 160). — l'uni Levy, 

 Notes sur les lianes [Bulletin île la Société botan de France, XVI. p. 279). — Fritz Muller. 



Notes un sun i the Glimbing Plants near Desterro. (Journ. Linn. Suc. Uni. IX, p. 344). I lier 



das Uni/, einiger Kletterpflanzen (Bot. Zeltg. 1866). — H. Schenck, eine bes lere Gruppe von 



Klettersträuchern (Verhandl. d. naturhistor. Vereines d, preuss. Rheinlande, 5. Folge, Jahrg, 6 

 1889). - E.Huth, Die Klettpflanzen Bibliotheca botanica, II. '.e Die Hakenklimmer ; Berlin 1888. 

 Navnet "sarmentosus« tages ikke i samme Forstand af Mie. lins nogle gaa alle klattrende og 



slyngende Planter med forvedede Stængler Ind 1er dette Begreb. Jeg tager del her i mindre 



omfattende og, sum jeg troer, korrektere Forstand, 



