310 158 



formedelst de indskrænkede Vandledningsbaner maaske lel altfor stærk Fordampning 1 ). 

 Frugten er paafaldende ofte en Vingefrugt, eller der er flyvende (vingede eller baarede) 

 Frø. Følgende Familier kunne nævnes, hos hvilke Flyveredskaber lindes: Sapindacece, 

 Malpighiaceœ, Combretaceæ, Asclepiadaceæ , Apocynacece, Anstolochiaeece , Composite, nogle 

 Convolvulacées, Polygalaceæ, Violaceæ, Bignoniaceæ, Vultrianaceæ ; — forholdsvis saa stort 

 et Antal af Familier, at man fristes til al se en særegen Tilpasning, ikke noget Tilfældigt 

 i det nævnte Forhold; men det er jo ogsaa klart nok, al Frøspredning ved Vinden maa 

 ligge meget mer for Arter, der leve og blomstre i saa store Højder, og for Skovtræerne 

 gjælder derfor omirent det samme. 



Den Udvikling, som jeg saaledes tænker mig foregaaet i Aartusinders Løb med de 

 klattrende og slyngende Planter, kan man fornuftigvis ikke antage for allerede opbørt. 

 Mange Arter og Slægter ere jo sikkert komm 1 , lil en Afslutning, men mange andre ere 

 vistnok først ved Begyndelsen. Herfor kan jeg naturligvis ikke fore noget Bevis; jeg kan 

 blot. henpege paa nogle l'aa Iagttagelser; tor del første denne, at samme. Art eller Om- 

 stændighederne kan have almindelig Træ- eller Bnskform eller blive langstrakt og gaa høj! 

 tilvejrs, allsaa mere eller mindre t'aa Lian-Habitus; men alle saadanne Arter hore da 

 ganske vist. ikke til de højt tilpassede Lianer, som ere udstyrede med Slyngtraade eller 

 lignende; de vise os tvertimod den begyndende Liandannelse; thi en saadan Evne lil 

 Variation maa sikkert, være Udgangspunktet. Følgende Exempter kunne anføres. 



Arter, der baade optræde i sædvanlig Træ- eller Buskfbrm og som Lianer. 

 Malpighiaceæ. Thryallis latifolia træffes paa gammel Skovbund (Krat) som 2 — 3 M. 

 høj Busk, i Skovene som Lian. — Banisteria pubipctala er baade en 2 — 2Vs M. boj Busk 



og undertiden meget forlænget og klatrende; tillige gaaer den ind i Campos i en \arielel 

 y. oblongata, der er en Busk paa c. I M. Højde. — Heteropteris anoptera er en meget 

 langstrakt Busk, med klattrende Grene, men underliden er dm næsten el lille Træ. 

 Heteropteris eglandulosa er dels i Krat. og Bandskov en Busk med lange Skud, dels el 

 lille Træ med lang og tynd Stamme, dels en meget højt klatrende Lian (hvis Grisebachs 

 Bestemmelser ere rigtige). Heteropteris afånis er en Camposbusk, men bliver yed Skov- 

 rande næsten Lian. Ligesaa Tetrapteris Slcphanianu. T. mtillttilamlulosa er Skovbusk og 

 Lian. Miisciiqiiin runli/olia er Skovbusk, højt, slankl Træ og Lian. Schwannia clegans er 

 baade en høj! Sligende Lian og en Busk. — Cæsalpiniaceæ. Cassia rugosa lindes baade 

 i Campos og Skov, baade som Busk paa 0,8 — 1,6 M. Højde og højere, Og med megel 

 langstrakte Skud. næsten som Lian. Cassia Apocuidta kan være el lille Træ, en Busk og 

 næsten Lian. Mimosaceæ. Acaeia polyphylla er ri almindelig! lille lia' paa i—-.") i\l. 

 Højde, men kan næsten blive Lian; den er tornet, - Combretaceæ: Combretum Löflingii 

 er baade en hojl gaaende, mægtig Lian og en Busk paa 1—2 M. Højde. — Hippocra- 

 leaceæ. Nogle Safaeia-Arter, r. Ex. 'S. lacunosa og serrata vakle mellem at være tynd- 



') Al Btore Vandmængder forøvrigl maa bæves op gjenncm Lian-Stænglerne, sxnrs mig ni fremgaa af 

 den overordentlig Btore Saftmængde, muh Jeg ofte nar erfaret, al der it i dem; Vandel kan næsten 

 strømme nil. naar man hugger dem over. 



