322 170 



Klo i Vandreren, og man river sig tilblods eller brænder sig smerteligt, da kommer en 



Vandring over disse Klipper ikke til at bare lil de meget behagelige eller lette. 



Af Skovfloraens andre Arter lindes selvfølgelig en Mængde ogsaa paa Kalkklipperne, 

 men fortrinsvis dem, der bedst kunne udholde Tørhed og Solhede, og derfor de mest 

 haarede og smudsigt grønne, som man ogsaa især linder paa anden lysaaben Bund, navnlig 

 i Plantager eller i Krat paa gammel Skovbund. Intel er frisk grønt, ingen Art udmærker 

 sig ved Blomsterpragt. Af Gramineer kan nævnes en Del, navnlig Olyra laiifolia, Panicum 

 scabrifolium, compositum, silvaticum, Maxvmilianwm o. a., Ichnanthus Mitiarum, o. 11., og 

 ved nogle Kalkklipper har jeg fundet liere træagtige Græsser ( Arthrotstylidium Trinii, 

 Arundinaria o. 11.); mange Euphorbiaceer lindes her, især Acalypha- og Gtwion-Buske ; 

 mange Solanaeeer, især Solanum- og Centrum- Arter, fremdeles Arter af Hyptis {//. spicata, 

 indtil 2 — 3 M. boj, //• pectinate), Lippia (f. Ex. L. aristata og Cliamissois) , Casearia, 

 Ipomira (f. Kx. den slyngende /. pentaphylla) . o. a. Buskene og Urterne ere ofte meget 

 aabent og udspærret grenede. 



Som et mærkeligt Træk maa fremhæves den store Fattigdom eller endog ligefrem 

 Mangel paa Mosser og Lieben er, hvilke man jo kunde bave tænk I sig bei- tilstede i 

 Mængde i Ligbed med, hvad Klipper anden Sleds byde, f. Ex. del blot fem Mil fjerne 

 Serra da l'iedailcs: den store Torhed maa være Grunden ; Serra da l'ieilades klipper vædes 

 dog maaske liver eneste Nat af Taage. 



Nogen Liste over de til Kalkklipperne knyttede Planter vil jeg ikke give, fordi 

 jeg ikke formaaer med Sikkerhed at afgjøre, om de ikke alle. med Indtagelse maaske af 

 Cactaceæ, ogsaa lindes i andre Dele af Skovene, hvad jeg maa antage, at de gjøre. De 

 ere derfor anførte muler de ovenfor givne forskjellige Lister (S. 2h: 1 .. 296, 300, 306). 



Sluttelig kunne «Valles» endnu omtales her, fordi den sparsomme Vegetation, 

 som de huse. nærmes! er dannet af Skovplanter, om der end kan indlinde sig en og 

 anden Camposarl. Oprindelsen af «\alles» er omtalt S. 172. I disse kolde og klamme, 

 minke og af Ler lugtende Kløfter indfinder der sig sædvanlig med Tillen en bel Del 

 Planter, uden al der dog paa nogen Maade er l'aie om. at der dannes noget Dække; 

 tvertimod lindes Planterne overmaade spredt, og de stejle Lervægge bære næsten slel 

 ingen. Det, er forsi og fremmest Bregner, som lindes der. og som voxe paa de fugtige 

 Lermure, f. Ex. Arier af Lindscea (L. trapeziformis), Asplenium, Cheilanthes, Pteris, Aho- 

 phila, Trichomanea (f. Ex. rigidum, pinnatum, radieans), Gleichenia (f. Ex. pubescens, dicholoma), 

 Hymenophyllum (f. Ex. lineare, polyantJws). Ligeledes lindes Lycopodium cernuum og andre 

 Lycopodiaceer megel almindeligt; fremdeles en Del Mosser og Halvmosser; lo krter 

 mørkegrønne Marchantia'ev ere hyppige i alle \ alles. Dernæst optræder her ogsaa en Did 

 Blomsterplanter, vistnok især saadanne, som have I'm, der let kunne sprede sig, enten 



