32S 170 



lil al holde Sauva'en borte fra Træerne, idel man sætter en af dens Tuer paa del Træ, 

 der skal beskyttes. -- En Mængde Planier i Lagoa Santas Flora have extranuptiale 

 Nektarier. Jeg har nuleret en Del, som jeg har trnlTet paa, uden al jeg iøvrigl specielt 

 har søgl eller dem, nemlig følgende. Euphorb i aceæ : Eæcoecaria biglanduloea, marginata; 

 Croton ecliidifoliiis og mange andre Arter; Lythraceæ: Lafoensia (Bladspids). Vochy- 

 siaceæ: Qualea (Arierne af denne Slægt synes at være beboede af Myrer eller Termiter; 

 deres brasilianske Navn er nemlig «Pao terra», fordi de saa ofte skulle være hule og inde- 

 holde .lord). l'a ssil'loraceæ : mange Arter. Mimosaceæ: Piptadenia macradenia. 

 Malpighiaceæ: foruden paa Bægerne ogsaa paa Bladstilkene eller Indersiden at Blad- 

 pladerne: Stigmuphyllum vitifolium, Banisteria nmnmifevu, B. albicans; Heteropteris spectabilis. 



3. De dyrkede Planter. 



Mellem Bora og Have er det ikke muligt at trække nogen skarp Grænse, fordi 

 der er mange Planier, der dyrkes i dem begge, medens nogle Arter ganske visl kun Undes 

 del ene eller del andel Sted. Kaffetræer forefindes sjeldenl i Roça'erne (et andel Forhold 

 er det i Skovegnene nær Kysten, hvor de store Kaffeplantager findes) og Majs næppe i 

 Haverne; men Græskar, Vandmeloner, Hibiscus esculentus m. in. kan man træffe begge 

 Steder, og da Roçaen jo ofte gaaer ned til en Bæk, vil man nær denne kunne linde (1ère 

 af de dyrkede Araecer, hvilke man ogsaa træffer i Haverne. 



Da jeg antager, al det kan have Interesse som Bidrag lil el Kulturbillede, al se 

 anførl sandel de vigtigste Planler, som dyrkes paa en afsides, af Kulturen lidel berørl 

 Piel i del indre Brasilien, har jeg sammenstillel efterfølgende Oversigt over dyrkede (eller 

 anvendte) Planler. .leg har ordnet dem efter deres Anvendelse og Betydning, ikke efter 

 Siedel l'or deres Dyrkning. Desværre er Artsbestemmelsen for enkeltes Vedkommende 

 ikke sikker; hvad de mange Varieteler angaaer, der existere af de tropiske Kulturplanler 



ligesaa vid som al' de exlralropiske, og hvis nøje Studium sikkerl vil frembyd egen 



Interesse, da nytter det næppe, al jeg meddeler mine forskjellige Notiser om dem: jeg 

 nojes derfor med al anføre de vulgære Navne. 



A. Knoldvæxter, der ere Næringsplanter. 



Manihot utilissima Pohl og M. palmata (Veil.) Mill. «M a ud i o ea.» Piaules liiesl i 

 Boça ofte sammen med Majs og Bonner: i Begyndelsen af Regntiden lægges afskaame 

 Stængeldele skraal i .lorden, saa at lidl af dem rager frem. Den trives Aar eller Var paa 

 samme .lord, uden al denne synlig udpines. I Capueira kan den underliden lindes for- 

 vildet, fra den tidligere Roça. — Mange Varieteter opstilles efter Skuddenes og Biosterets 

 Farve, Knoldenes Farver, Udviklingstid (nogle udvikle sig i Vs Var. f.Ex. Nar. «Matta-fome», 

 andre bruge megel længere Tid), m. m. I>e Navne, jeg bar hørt, ere følgende: Serra 

 negra (synon. med Rebenta-boi), guiada, mulatinha, amarella, branca, roxa, mattafome, da 

 Chile, das ilboas, Aipim (der af .lob. Midler 0. V. ansees for en egen Vrl : .1/. palmata 

 (Veil.) Müll.), niansa. Nogle ere megel giftige, f. Ex. «guiada» og « reben taboi » ; om den 

 første er del blevel mig fortalt, al den efter 2—3 Aars Dyrkning skal tabe sine giftige 

 Egenskaber. Rodknoldene bruges mes1 til Mel, ogsaa ristede eller kogte. 



Iponiæa Batatas L. el var. porphyrorhiza Griseb. «Batata.» Dyrkes megel i 

 Boça, kun lidel i Have, og ikke gjerne sammen med andet. Den sætter megel sjeldenl 



