177 329 



Frugt, men formeres navnlig \ed Stiklinger. Mange Varieteter adskilles efter Knoldenes 

 Farve og Størrelse (indtil S Kilo) m. m. (doce, amarella eller amarellada, roxa, de Angola, 

 ilhpas, branca o. fk). Nogle give Knolde eller 3 Maaneders Forlob. 



Dioscorea- Arter dyrkes ret ofte baade i Roça og Have under Navn af «Carå» 1 ); 

 nogle have Stængelknolde i Bladaxlerne, andre underjordiske Knolde, eller begge Slags. 

 Knoldene høstes i Tørtiden, men kunne ikke gjemmes længe; naar Vaaren kommer, be- 

 gynde de at spire. Der adskilles en .Mængde Former: Carå da corda eller de latada 

 (Knolde fra Bladaxlerne og tillige underjordiske), branca (som er den hyppigste og giver 

 enorm store Knoidel, roxa (ligeledes meget store Knolde), Caratinga, da terra, d'espinhas 

 o. 11. Artsbestemmelserne ere lidet sikre. Til de dyrkede hore D.glandulosa Kl. («Carå 

 da corda»). 



Colocasia antiquorum Schott. «Inhame»; «Taioba»?. Fiantes paa fugtig Bund 

 ved Bække i Roça og Have, og forvilder undertiden, da den er perennerende. Rod- 

 stokkene bruges kogte. Varierer «branca» og «roxa». Den dyrkes dog kun lidt. 



Ogsaa andre Araceer dyrkes undertiden for Knoldenes Skyld, men jeg bar ikke helt Bede 

 paa, hvilke Arter det er. En kaldes Taioba, et Navn. der vist ogsaa tilhorer C. anti- 

 quorum og maaske med mere Bet, da "Inhame" vist tilkommer ZH'oacorøi-Arterne. En 

 anden er Mangariid, Xânthosoma Riedelianum Sehott, der skal være megel god, men 

 den dyrkes heller ikke meget ifordi dens Knolde ere faa og smaa?). De uden bruges 

 Bladene af dem underliden som »Carurü» d. e. Spinat. 



Pachyrhizus angulatus Rich. «Jacatupé». Knoldene blive meget store, ere sod- 

 lige, men noget vandede. Den dyrkes (men sjeldent) i Roça med Maisen; saaes af Frø. 



Solanum tuberosum L. «Batatinhas inglezas». Næppe dyrket om L. S ta . 

 Maa dyrkes i Tørtiden og paa Steder, som kunne vandes. Fiantes den lige før Regntiden, 

 skyder den stærkt i Vejret og sætter vel ogsaa mange Knolde, men de blive vandede. 

 Sygdom er ikke bemærket, efter hvad jeg har bort. Indført i en dyrket Jord, skal den 

 der bolde sig og aarlig \o\e frem. 



B. Brodplanter, eller Planter der erstatte Brod. 



Zea Mais L. «Mil bo». Almindelig Kulturplante i Boraer. Den fordrer megen 

 Pleje; voxer Ukrudtet op om den. sælter den ikke Frugt. Den horer heller ikke til de 

 Arter, hvis Fro kunne ligge længe i Skovbunden, efter at denne har været brugt lil Roça, 

 og saa ved Lejlighed spire. Hvert Exemplar skal sjelden give mere end 2 Kolber, i 

 daarlig Jord kun 1 . men den giver dog saaledes 200( — 300) Fold. Blomstrer i Januar. 

 og modner Frugten i April og Maj. Der adskilles liere Varieteter især efter Frugternes 

 Farve (vermelha, branca), eller Form (f. Ex. pipoca, der har spidse Korn; milho-trigo, der 

 skal have en Bracté ved hvert Korn). Foruden til Muldyrføde og lil Mel bruges Kolberne 

 ristede i grøn Tilstand. I Lagoa Santa bruges Majsmel megel almindeligere end Manjokmel. 



Oryza sauva L. «Arroz». Dyrkes almindeligt paa fugtigt Terræn i ublandet Roça. 

 Saaes Sept. — Oktober. Høst allerede i Februar og Marts for Majsen. Giver 200 Fold. 

 Der adskilles Varieteter efter Farven (branca, vermelha) samt andre Forhold (de rabo, 

 vistnok med lang Stak?). 



Sorgltum vulgare Pers. «Milho de Angola». Mest i Have. Undertiden plantes 

 den i Roça mellem Bis, for at lokke Fuglene til sig og fra Risplanterne. 



Triticum vulgare L. «Trigo». Dyrkes ikke. efter Sigende mest fordi del er saa 

 besværligt at bolde Fuglene fra den. Skal ogsaa bile meget af Brand. 



l J haseolus vulgaris L. «Feijäo». Den almindeligste Næringsplante. Dyrkes i 

 Roça. To Kulturer i eet Aar. En Uendelighed af Varieteter mest eller Frøenes Farver 



M » Inhame » kahles ile andensteds. 



Vidi-n.sk. Selsk. 8kr., 6. Hække, naturvidcn.sk. i mathem. Afd. VI 3. 42 



