332 180 



bestemt af de to Arter (om de da virkelig ere to). De almindeligste ere: S. Thomé (vistnok 

 M. paradiriaca med kort, tyk Frugt og den nøgne Del af Frugtstanden dobbelt saa lang, 

 som den frugtbærende) , da terra (vistnok M. sapientum, der intet nøgent har paa Frugt- 

 standen), prata (der vist ogsaa kaldes maçâ), de Angola, roxa, de ouro, prêta, Qgo, Anan 

 (vistnok M. sapimtum) , da India, cur de rose, o. fl. Det er Frugternes Størrelse, Form 

 og Farve, Stammens Farve, Forholdet mellem den nøgne og Frugtbærende Del af Frugt- 

 standen, som er forskjellig. Foruden lil Fode bruges Frugten ogsaa lil at lave Eddike af. 

 De unge, i Knoppen værende Blade bruges undertiden som Kaal, og af Bladstilkene flettes 

 Maatter eller deres Bast udvindes. — Citrus Aurantium Bisso , «Laranja» (eller naar 

 man tænker paa Træet, «Laranjeira») «da China» med Varieteterne selecta, fofa, secca, 

 Tangerina, Cravo, Cabacinha, de embigo eil. embiguda. Er meget almindelig dyrket; de 

 følgende sjeldnere. Citrus medica L. «C. idro» («Cidreiro»). Blade til «cha»; Frugl lil 



«doce». - Citrus I.imomim Bisso, «Limâo» («Limoeiro»), var. edulis, "Limäo doce». — 

 Citrus miliaris Bisso. .'Karanja da terra» med Varieteter: doce [C. bergamina?) , acerba, 

 o. fl. ; Bladene som «cha.» — Citrus Limonuml "Limâo Galega». — Citrus Limetta 

 Bisso var. major, "Lima da Persia»; var. minor, Lima de embigo eller de cheiro. 



(urica Papaya L. «Mamâo». Almindelig i Haver, \o\er meget hurtigt af Fra 

 og eller Sigende ogsaa af Stiklinger. Næsten hele Aaret rundt kan man træffe en eller 

 anden Plante i Blomst idler i Frugt. Foruden Frugterne skulle ogsaa Bladene være gode 

 «til at \aske Tøj i»; det skal blive mere hvidt, hvad maaske hor anføres af Hensyn lil de 

 mærkelige Egenskaber, man i nyere Tid har opdaget ved dens Mælkesaft. Der skjelnes 

 mellem «Mamâo de corda», der betragtes som «macho» og bærer meget lidt, idel 

 den kun har en Frugt i Spidsen af Standen, og «femea». — Anona squamosa I... 

 » Fruta de conde», efter Andre: «Atta», «Pinha». -- Anona muricata L.. «Jacca.« 

 — Anona reticulata L.. "Fruta de Conde» dyrkes sjeldenl. — [Anona Cherimolia Lam., 

 ej dyrket]. 



Mangifera indica L. «Manga", «Mangueira». Hist og her paa Fazendaerne. Flere 

 Varieteter: «Manga do jasmim», «Itamaraucâ» , «de coco leite», «do présidente», etc., 

 efter Frugternes Størrelse, Form og Farve. Blomstrer især Juni — Juli, men desuden spar- 

 somt Inde Aaret igjennem. — Anacardiutn occidentale L., «Cajü» ; sjeldenl dyrket. 



Persea gratissima Gärtn., « Abacato». Hist og her i Haver. Del paastaaes, at 

 den kun bærer Frugl paa Træets Ostside. - I'assaveria obocata, Guapéba. Sjelden. — 

 Eugenia [involucrataf). «Pilanga». Kun sjelden dyrket." — Eug. Jaboticaba (Veil.) Kjærsk. 

 og Rabeniana Kjærsk.; ikke almindelige. — Eug. Jambos, «Jambreiro». Hist og her i 

 Haver. Psidium Guayava Baddi. «Goyava». -leg har kun seel Var. pomiferum. 



Plantes neppe, men \o\er op overall, som el Slags I krudt, om Boliger, i Krat især \c<\ 

 Bække og Roçaer. Bruges Ml «Goyabada», en slags Syltetøj. 



Persica vulgaris I). C. «Peçigo». Kan dyrkes og sadle Frugter, men de ere i 

 Regelen haarde og uden Smag eller a\wv. — Cydonia vulgaris Pers. «Marmello» 

 («Marmelleiro»). Dyrkes ikke sjeldenl. Frugterne bruges især lil • Marmellada». — 

 Eriobotrya japonica Lindl. » Vnieiva de Canada». Trives godt. men sadler ikke 

 mange Frugter efter Lunds Erfaring. — Genipa Americana L. »Genipapa». Hist og 

 her i Have. 



Ananassa sativa L. I Haver: kan give Frugl lil næsten hver \arslid. — Vau 

 vinifera L. "I va». Dyrket et enkelt sted. Hen giver to Gange om Aaret, i December 

 og i Tørtiden, men sinaa og syrlige Frugter. Herimod strider St. Hilaires angivelse, al 

 ved Sahara (8 Mil fra Lagoa Santa) blive Druerne fortrinlige, og ved Caeté, nogle Mil ost 

 for Lagoa Santa skulle de ligeledes blive gode ialtfald i Tørtiden, efter hvad der er mig 



fortalt. Araucaria /,'rasillaua Lamb. « P i II h e i l' o " . Frøene spises ristede eller kogte. 



Plantet i enkelte Haver. Ficus Catien L. «Figo». I Haver, men sjelden. -lei; har hørt 

 skjelne mellem Var. roxa med større, rødlige Figener, og branea med mindre og hvidlige. 



