340 188 



En særlig Interesse har Tallet af de eenaarige Arter; jeg kan ikke angive 

 det nejagtigt, man raaa antage, at del er omtrent 100, eller henved Halvparten 

 (43,6 pCt.) af alle Arter. 



9. Sump- og Søbreds -Vegetationen. 



Jeg har S. 172 omtalt Forekomsten af Søer og af Vandløb. Nogle smaa Søer 

 simle op til Kalkklipper og beskylle disses Fod med deres dybe Vande; men i Alminde- 

 lighed ere Bredderne flade og begrænsede af Campos eller Skov. Saavel ved Bredderne 

 af disse Søer som langs Vandlob, der have en bred Dalbund, lindes der ikke sjelden 

 sumpet Bund med lavt og stillestaaende Vand; paa Billedet S. 173 sees et saadant Terræn 

 i Forgrunden, og hosstaaende Billede S. 311 viser et lille Parti af Bredden ved Lagoa 

 Santa, men ingenhinde af et Sted med bred Sumpstrækning; nær Byen findes de største 

 af disse. Ligeledes er der f. E\. ved Bredden af Bibeirâo da mata Sumpe , som jeg 

 jævnlig har besøgt, og som have givet mig et interessant Udbytte. Disse Sumpe kunne i 

 de Heste Tilfælde betegnes som bevoxede med en Blanding af høje Gramineer og Cype- 

 raceer, mellem hvilke Buske og enkelte smaa Træer, samt en hel Del, især dikotyledone 

 Urter ere indstrøede, og der er naturligvis Steder, hvor disse ere talrigere end paa andre; 

 i mange Tilfælde give disse Sumpe et lignende Billede, som vore. I'hragmites- og Glyeeria- 

 Bestande med indblandede Elle- og Pilebuske; men der er dog en væsentlig Forskjel 

 mellem de græsagtige Bestande hist og her. Lagoa Sautas afvige for det første ved 

 den bekjendte tropiske .Mangfoldighed; der er næppe nogen Sump. uden at talrige 

 Arter ere blandede mellem hverandre, og saadanne vidtstrakte, al' een Art dannede Be- 

 voxninger, som forekomme i vore tempererede Lande, ere mig ubekjendte Ira Lagoa 

 Santa. For det andet (og delte slaaer jo aabenbarl i en vis biologisk Forbindelse med 

 del første) optræde de græsagtige Planter (Gramineer og Cyperaceer) paa faa Undtagelser 

 nar i J'uel'orm. Visse Arter have jo vistnok korte Udløbere, f. E\. Heleocharis albova- 

 ginata o. a. Arter, men de l'ormaa i saa Fald ikke at dominere, og Hovedmassen er aahen- 

 bart tuedannende. Som nogle af de højeste, l l /s — 2 Metre høje. græsagtige Planter vil 

 jeg anføre følgende af Gramineæ: lehnanthus Ruprechtii, Eriochryxia Cayenntnså, Scie- 

 ntiarum Warmvngianum, Andropogon hypogynus, A.bicornis, Panicum aabulicolum, Paspalum 

 dilalatum, P. densum; af Cyperaceæ: Cyperns giganteus, C. incompletus, C. Warmingii, 



