350 198 



meget sjeldent. inderledes er del maaske ved de store Floder i del nordlige Brasilien; 

 i det mindste have I'. Ex. Spix og Martius fundel en hel Del Arter. Heller ikke Vand- 

 insekter mindes jeg at have seet tumle sin i saadanne Mængder i Vandene som i vor 

 Natur, skjønl der dog fra Lagoa Santa er hjembragt Repræsentanter for 15 Slægter. 



11. Vegetationsformationerne i Forhold til hverandre. 



1. Grænserne mellem Campos og Skov. 



Grænserne mellem Campos og Skov ere overalt, hvor Mennesket ikke griber for- 

 styrrende ind, saa skarpe som næsten muligt, og det ikke blol topografisk, men ogsaa 

 floristisk. Man kunde paa Forhaand være tilbøjelig til at tro, at der var el Overgangs- 

 belte mellem dem, hvor Arterne blandede sig mellem hverandre, men detle er ingenlunde 

 Tilfælde!, som alt anført S. 278; man har derfor det mærkelige Syn, at to helt for- 

 skjellige, af Træer dannede Formationer staa skarpt overfor hin- 

 anden, Side om Side. Grænserne mellem Skoven og de andre Formationer ere ikke 

 mer saa skarpe : dels have de sekundære Formationer egentlig en degenereret og for- 

 andret Skovflora, dels danne sumpede Strækninger i Dalene Bindeled mellem Skov- og 

 Sumpfloraen. 



Hvor stabile Grænserne mellem dem ere, om der ingen Forskydning linder Sled 

 til den ene. eller anden Side, er det mig umuligt al sige; men jeg troer, at der i vor Tid 

 om Lagoa Santa er opnaael fuldstændig Ligevæg! i den mellem dem stedfindende Kamp 

 om Pladsen; et Besøg nu, efter snarl 30 Aars Forlob, vilde muligvis have været lærerigt 

 for mig i denne Henseende. 



Hvor Menneskene derimod gribe stærkt ind, blandes Floraerne, og i den nærmeste 

 (»inegn om Lagoa Santa Og andre dyrkede Steder lindes der en hel Del «urene Campos«, 

 baade f. Ex. ved den vestlige Søbred gammel Skovbund, paa hvilken en Invasion af Cam- 

 posarter har rondel Sled, scun allerede tildels nævn I ovenfor iS.27.Si. og ogsaa forhuggede 

 Cerrader lige op Hl Byen, hvor en og anden Skovart har faael Indpas, f. Ex. Remijia 

 ferruginea, Liihea paniculata, Copaifera Langsdorffii, Lithrcea molleoides, Tapiria Guianensis, 

 Xylopiu grandiflora, Erythroxylum-AtteT, Rollinia silvatiea, Cesbrum axillare, ('assia rugosa, 

 BaccharU dracuncvlifolius og refusa og andre især til de sekundære Formationer hen- 



