380 228 



men derimod ere de sekundære Formalioner rige paa saadanne. Jeg har p. 340 anslaael 

 Tallet af enaarige Ukrudtsarter lil c. 13,6 pCt. af alle l krudtsplanter. Grunden hertil er 

 jo vistnok den, at Dyrkning af Jorden medfører Udryddelse af de Qeraarige og Tilveje- 

 bringelse af nøgne, lysaabne Steder, hvor de enaarige kunne leve deres kortvarige Liv. 



For ve de nde Arier ere langt hyppigere i Skovene end i Campos. De forvedende 

 kunne nemlig i Campos ansættes lil c. 250, men i Skovene til c. 800 Arter. De iirte- 

 agtige ere i Campos c. 500, i Skovene omtrent lige saa mange, naar man holder sig lil 

 de ægte Skovplanter, men vel 6 — 700, naar man tager en hel Del l krudtsplanter med, 

 der maaske hor ansees for Skovplanter. 



Vandet er en af de vigtigste, \islnok den allervigtigste plantegeografiske Faktor, 

 hvor det drejer sig om Vegetationsformationernes Tilbliven og biologiske Karakler; paa 

 den samme Jordbund kan Vegetationen fuldstændig forandre Karakter, saasnart Vandholdig- 

 heden af Jorden forandres en Smule, hvorpaa vi se talrige Exempler i vor egen Natur. 

 Det er ogsaa Vandets større eller mindre rigelige Mængde, der giver Lagoa Sanlas Vege- 

 tationsformationer deres Særpræg, hvad jeg allerede liere Gange har omtalt; al' Fugtigheds- 

 forholdene afhænger næsten Alt, baade anatomiske og, i ringere Grad, morfologiske Karakterer. 



At Træerne have saa forskjellige Furnier i Campos og i Skov (lil hvilken 

 sidste Sumptræerne kunne slniies), staaer ialtfald for den væsentligste Del i Forbindelse 

 med Lokaliteternes forskjellige Fugtighed, hvad jeg alt har omtalt p. 235. At ile saa ofte 

 have en meget tyk, korkrig og opreven I! ark i Campos, en langt tyndere og jævnere i 

 Skovene, maa ligeledes sættes i Forbindelse med Fugtighedsforskjelligheder , navnlig 

 Luftens (se p. 236 og 2!):!). 



Det er hievet moderne at studere den Sammenhæng, der er mellem Planternes 

 anatomiske Bygning og deres Livsvilkaar; derimod er der ikke gjort saa mange Studier 

 over den Forbindelse, der er mellem den morfologiske Bygning og de ydre Livs- 

 lur h o Id. At saadanne kunne findes, vise ogsaa Lagoa Sanlas Formationer. 



Di' underjordiske, forvedede, knoldformede Legemer, som tindes hos 

 mange I rier og Hnske i Campos, ere ovenfor omlalle (p. 208 — 9; p. 213- -14); jeg sætter 

 dem dels i Forbindelse med Camposnaturens Tørhed i det Dele. dels med Camposbrandene. 

 At delle er rigtigt, bestyrkes deraf, at saadanne ikke findes i de andre Formationer: de 

 Knold- og Løgdannelser, der lindes hos visse paa Kalkklipperne Og i Skovene voxende 

 Planter, ere nemlig af en anden, mere snenlenl Natur, og næppe forvedede. Ligeledes 

 tindes der omtrent ingen Arter med krybende fthizomer i Campos (se p. 209), medens 

 saadanne derimod lindes i Skovene, om end ikke i stort Antal (mesl Scitamineæ). Denne 

 Forskjellighed sailer jeg i Forbindelse med Jordbundens Forskjelligheder ; Camposjorden 

 er en siiv, fast Ler, som Jordstængler vanskelig gjennemvoxe, Skovjorden er løs og muldrig. 

 Da den sumpede Bund ligeledes er let al gjenneinvaiidre for Bhi/.nmer. kan det heller 



