229 381 



ikke undre, at vi ogsaa i den limnophile Formation finde en Del vandrende Bhizomer 

 (p. 345), men mærkværdigt nok langt fra saa mange som i vor nordiske Natur. 



I Campos trælles næsten ingen Arter med overjordisk krybende og rod- 

 slaaende Stængler (se pag.208); i Skovene lindes flere, skjønl heller ikke mange, 

 f. Kx. Panicum potamium med Stænglerne rodslaaende ved Basis, Pan. undnatum, Fan. 

 ovuliferum, Tradescantia geniculata, Coccocypselum canescens, Solanum violæfolium, men paa 

 de fugtige Søbredder findes flest Ipag. 344), — aabenbarl en Folge af Jordfugtigheden, der 

 letter Boddannelsen ved Bladfæstene. 



Indskrænkning af de fordampende Flader linder som hekjendt Sted paa 

 flere forskjellige Maader hos de lil Tørhed tilpassede Arter: en er Bladpladernes 

 ringe Bredde. Uvenfor (p. 241) nævntes, al Gramineæ og Cyperaceæ i Campos gjennem- 

 gaaende ere endog meget smalbladede. Me andre Formationer staa her i et tydeligt Mod- 

 sætningsforhold til Campos; thi der findes i dem mange bredbladede græs ag tige 

 TI an ter. Exempelvis kan nævnes: Panicum semirugosum, rugulosum, plantagineum, pilosum, 

 sabulicolum, undnatum, Sciurotis og sphærocarpum (1 — 2,5 Cm.); P. sulcatum (7 — 8 Cm.); 

 Tchnanthm Ruprechtii, l.candicans og 1. bambudflorus (3 — 4 Cm.); Arundinella Martinicensk 

 og Brasiliensis; Paspalum furcatum og P. coryphæum (2 Cm.); P. immersum (1 Cm.); P. 

 trachycoleon) Olyra cordifolia og O.micrantha (7 — 8 Ct.), O. eiliatifolia (3 — i Cm.). Den 

 samme Modsætning mellem Campos og de andre Formationer i Henseende lil Illadenes 

 Bredde gjenlindes i andre Familier, I'. Ex. Cyperaceæ, Umbelliferæ : medens Erynghim- 

 Arterne paa Campos i det Hele erc smalbladede, nogle endog have meget smalle og rendede 

 Blade (f. Ex. Eryngium junceum, E. canaliadatum) , ere de andre Formationers Arier megel 

 mere bredbladede. Vil man i det Hele taget linde store Blade, hor man ikke gaa lil 

 Campos, men til de andre Formationer; dette viser siji i alle større Familier, som ere 

 repræsenterede baade i Campos og andensteds. Ukrudtsplanterne slutte sig i dette Funkt 

 i del Hele til Skovplanterne, hvilket jeg sætter i Forbindelse med, at de voxe paa eu løs og 

 mere næringsrig Jord. Nogle Camposplanter ere næsten bladløse (p. 242); i Skovene findes 

 delte vist kun bos Baccharis genistelloides foruden Caeteerne, men i Sumpene optræder 

 dette Forhold mærkværdigt nok ogsaa (se p. 344), et Exempel paa del mærkelige xerophile 

 Anstrøg, som saa ofte findes hos Sumpplanterne, og som Kihl man har nærmere om- 

 lalt M. Men alt i alt er det don kun faa af den hele Floras Arter, som næsten ere blad- 

 løse, et Tegn paa at Vegetationen ikke er saa overordentlig xerophil. 



Hvor vidt Indrulning af Bladene i tørt Vejr er almindeligt, kan jeg ikke sige. 

 Men nogle Arter have ialtfald Tilbøjelighed lil at rulle sig ind, naar de ere blevne løsrevne 



') Pflanzenbiologische Studien aus Russisch Lapland. Helsingfors 1890. 



