382 230 



fra deres Plante, saaledes Skovgræsse) Leptochloa Domingensis og Camposgræssel Sorghum 



nutans c. scaberrimiim. 



Behaaring. Camposplanterne ere hyppigt og ofle stærkt behaarede (p. 237). 



Ilos Skovplanterne er del ikke saa hyppigt, men heller ikke sjældent. De glatteste Arter 



(inder man blandt Underskovens Huske, f. Ex. Rubiaceerne , og Skovbundens Urter, 



men der er dog ogsaa en bel Del høje Træer med glatte Blade, I'. Ex. de fleste Lauraceer, 



Talauma ovata o. a. , og nogle have endog særlig glatte og frisk grønne Blade f. Ex. Calo- 



phyllum Brasiliense og Ouratea castaneæfolia. De stærkest li aar ede lindes blandt 



Træerne, Ukrudtsbuskene og som anført S. 309 hos liere Lianer. Grundene hertil 



maa være, at de førstnævnte Skovplanter leve i Skygge, de sidstnævntes Blade derimod 



træffes direkte af Solen og behove Værn mod for st.-erk Transpiration. 



Exempelvis kan anføres: Skovtræer og Buske med haarede Blade ere af Meliaceæ 

 I'. K\. Cabralea polytriclia (brunligt blodhaarede Blade), C. Warmingiana (de unge Illade Urt 

 gulgraat haarede), Trichilia velutina; af Bixaceæ f. Ex. Xylosma cilialifolia (nedenunder), 

 Casearia parvifoUa (Grene blodhaarede); af Euphorbiaceæ Pera Leandri (tæt melet- 

 brunfiltede Grene), Uieronyma alcliornoides (Blade nedenundei elæagnusagtigl sølvglinsende), 

 Julocroton triqueter (ganske blødt brunlig - graahaaret) , Mabca fisluligera (tæt brun Filt), 

 Croton salutaris (elæagnusagtigl sølvhaaret), Croton Warmingii og andre uroton- Arter ; af 

 Styraceæ Styrax leprosum (med elæagnusagtig Behaaring); af Anonaceæ f. Ex. Duguetia 

 lanceolate (med elæagnusagtig Behaaring paa ganske unge Blade): af Artocarpaceæ 

 Cecropia (Bladene især nedenunder hvidflitede) ; af Melastomaceæ mange M'cowJa'er 

 (med tæt graalig eller hvid Filt paa Undersiden), og Clidemiaev o.a. med anden Behaaring; 

 af Tiliaceæ Lühea'erne og Apeiba Tibourbou; af Cordiaceæ Cordia Chamisskmiana 

 (filtede Blade) og C. uriicæfolia (tæt brunhaaret); af Gompositæ en Del Vernonieer, den 

 ruhaarede Wulffia stenoglossa o. 11.; af Myrtaceæ flere Arter Myrcia, o.a.; af Voehy- 

 siaceæ Qualea Jundiahy, Callisthenés unge Blade; af Rubiaceæ Guettarda viburnoides 

 (Bladene paa Indersiden dækkede af tæt Filt); af Proteaceæ Adenostephanus incana; o.a. 



Jeg har (pag. 335) gjort opmærksom paa, at navnlig mange af de som Ukrudts- 

 huske eller I krudtstræer paa dyrket Jord eller forladt Boea-bunil optrædende Arier have 

 stærkl lillede Blade (Solanareer, Compositeer osv.), Og jeu maa sætte dette forhold i For- 

 bindelse med den i saadan aaben, i Dalene indestængt Vegetation herskende Tørhed og 

 og Hede. Del antages jo efter Kerner, at Haar i visse Tilfælde have den Bestemmelse 

 al beskytte mod Snegle; da der om Lagoa Santa omtrent slet ingen Snegle lindes, hverken 

 nøgne eller skalbærende, ville de hyppige Haarbeklædninger ikke kunne have denne Be- 

 tydning. Om ile skulle kunne tjene lil at fastholde og optage Dugdraaber , veed jeg ikke. 

 men jeg anseer dette for rimeligt i mange Tilfælde ')• 



Modsætningen mellem Campos og Skov i Henseende til Behaaring fremtræder tydeligt 

 i nogle Skegier. der ere repræsenterede begge steiler, r. Ex. hos Didymopanax. Ilos 



' Lægen Dr. Stockt leth har gjort mi;; opmærksom paa, mi ile talrige, luftfyldte Haar \n» Pilocerens 

 og andre, med el overordentligt svagl Rodsystem forsynede Cacteei efter lians Iagttagelse rimeligvis 

 tjene s Vandoptagelses-Organer 



