231 383 



Sumpplanterne træffes sjeldenl nogen saa stærk Behaaring som hos Skov- og Campos- 

 planterne; men mærkeligt nok er der ogsaa lier nogle Undtagelser, f. Ex. de tæt Bitede 

 Achyrocline alata var. Vauthieriana og Gnaphalium indicum, der kunne voxe paa meget, fugtig 

 Bund (ligesom liere Gnaphalier i vor Natur). 



Forekomsten af klæbrige eller ferniserede Planter er omtalt p. 237. Til de 

 der nævnte Arter kan føjes f. Ex. Cassia setosa , der er meget tæt besat med lange lijertel- 

 haar fra øverst til nederst; Gnaphalium cheiranthifolium var. Gaudichaudianum, vellugtende 

 Og klæbrig; Trixis glutinosa; Trichogonia salviæfolia ; Jonidiurn seligerum; Trembleya parvi- 

 flora og pldogiformis. 



Torne forekomme sjeldent hos Campospiantér (pag. 243). Da Torndannelser netop 



lindes i Egne med stærk Tørhed og endog experimentelt kunne fremkaldes ved at lade 



Planter voxe i ter Luft, er det ganske naturligt, at Kalkklipperne (p. 321) og de. aabne 



sekundære Vegetationsformer i de gamle Skovdale have mange tornede Planter, men 



mærkeligt er det, at Skovene tælle, saa mange og langt flere tornede Arter end Campos. 



1 Skovene tindes af tornede Planter f. Ex. Smilax- Arter, Træbregner (tornede 

 Bladstilke), mange Mimosaceer, f. Ex. Acacia polyphylla (med Torne paa Stammerne, Grenene 

 og Bladribberne), flere Arter af Xanthoxylum (med Barktorne paa Grene og endog under- 

 liden de lykke Stammer); Mimosa ex f. Ex. (sensitiva, millefoliata); Xylosma [XyLSalzmanni 

 bar lange Grentorne paa selve den mange Centimeter tykke Stamme; X. ciliatifolium har 

 Grentorne fra Bladhjørnerne); Kubus (der dog holde sig mest til de lysaabne Skov- 

 rande); Celtis; Dalbergia; Machcerium [M. angustifolium har tornede Axelblade); M. Vello- 

 zianum er en tornet Cipö); Erythrina (E. velutina) ; Bauldnia (f. Ex. B. forficata med tornede 

 Axelblade); Bilttneria; Chorisia [Ch. speciosa har Torne paa den tykke Stamme); Basana- 

 cantha [B. spinosa bar sædvanlig i Torne, der synes at være Grentorne, ved Enden af et 

 lille Skudl ; Chomelia; Strychnos [S. Brasiliensis; S. affin, macroacantiiæ) ; flere Compositeer 

 f. Ex. Chuquiraga tomentosa, Ch. glabra (med baade krumme og rette Torne paa samme Gren), 

 Barnadesia rosea. Jaracatia dodecaphylla med 3 — .V" lange stærke og spidse Torne paa 

 sin glatte graa Bark (se Fig. i det folgende) og J. aclinophylla; Capparis spinosa og 

 psoraliafolia. 



Endnu flere Arter kunne opregnes, men det anførte vil vise, at Skovfloraen i det 

 Hele ikke er fattig paa Torne. 



Det. synes at være en almindelig Antagelse, at Torne, ere tilstede for at værne 

 Planterne mod Angreb af Dyr; Göbel taler f. Ex. i « Pflanzenbiologische Schilderungen» 

 om Cacteernes Torne som Værn mod Dyr. Jeg anseer dette for urigtigt. Tornene ere 

 sikkert fremkomne af fysiske Grunde, ganske paa samme Maade som man ved Forsøg 

 frembringer Torne paa den Berberisplante, der udvikler sig i tor Luft, medens den, der 

 udvikler sig i fugtig Luft, bliver uden Torne; hvorfor skulde Orkenegnc ellers være saa rige 

 paa tornede Planter? Ikke kan jeg se nogen fornuftig Grund til, at den næsten ude- 

 lukkende amerikanske Familie Cactacece skulde være saa rig paa Torne for at beskytte mod 

 Dyr; mod hvilke skulde dette vel være? de store Hovdyr, der nu færdes paa Mexikos Høj- 

 sletter og andensteds og som gjore Angreb paa Cacteeme for at slukke deres Torst , ere 



