384 232 



jo først for 400 Aar siden komne lil Amerika, men da existerede Cacteerne jo sikkert lige 

 saa fyldig) og i de samme former som nu: skulde man I. Ex. ville henvise lil de mange 

 uddøde Hesteformer, vilde det dog være at drive Spekulationen vel vidi, og desuden vilde det 

 forudsætte en mærkelig Uforanderlighed af en til bestemt biologisk Øjemed erhverve! Karakter, 

 efter at de fremkaldende biologiske Betingelser ere ophørte. Al del er rent klimatiske 

 Forhold, der fremkalde Torndannelsen, fremgaaer f.Ex. ogsaa deraf, at der, efter Borbas, 

 er flere tornede Planier paa Sydsiden af Alperne end paa Nordsiden, i begge Tilfælde 

 paa Kalkbund. 



Planter med Brændehaar lindes især paa Kalkklipperne, som omtalt p. 321. 

 Om disse Haar vilde jeg snarere antage, al de skulle tjene til Værn mod Dyr. 



Voxovertræk hos Camposplanterne ere omtalte S. 238. Ogsaa hos Skov- og 

 Sumpplanter lindes saadanne. Exempelvis kunne følgende nævnes: Cordia coffeoides; Passi- 

 flora violacea; Porophyllum ruderale, Martii og lineare (mest l krudtsplanteri ; Eryngium 

 floribimdum (Sumpplante); liere Arislolochia er , især paa Stængler og Blomster, f. Ex. 

 A. Pohliana, cymbifera, Warmingii, galeata; Skovgræsset Arthrostylidium Trinii og Sump- 

 græsset Andropogon hypogynus; Sesbania exasperata (Sumpplante); tiere Myrtaceer; Anona 

 rarans (Frugterne); ligeledes Frugterne af Safoa'a-Arter, Sxvartzia multijuga, en Strychnos, 

 flere Gucurbitaceer o.a. Voxdannelser lindes saaledes i alle Formationer, men ikke hyppigt 

 eller i Mængde. 



Læderagtige Løvblade. Med disse forholder det sig omtrent som med Be- 

 haaringen; de lindes først og fremmest hos de Ira'- og buskagtige Camposplanter , men 

 ere ogsaa meget almindelige hos Skovtræerne, mindre hos Skovbuskene og endnu sjældnere 

 hos Sumpplanter. Der er mange Skovplanter med store og tynde Blade, der absolut ikke 

 passe lil de aahne Campos ; hertil lune ikke blot saadanne Skovbundsurtcr som Scitaminea- 

 og Bregnerne, men ogsaa en Del Buske ug Smaatræer, f.Ex. Vemonia macrophylla med 

 omtrent Va Al. lange Blade, V. muricata, hvis Blade dog cre lidt ruhaarede, Echinoeephalum 

 latifolium, o. 11. Modsætningen mellem Campos og de andre Formationer i Henhold til 

 Bladenes Fasthed viser sig ogsaa undertiden tydeligt hos Slægter, der ere repræsenterede 

 baade i Campos og andensteds. Saaledes om man sammenligner Campos - PbeAyao'erne 

 med Skovenes Vockysia Tucanorum , Campus- og Skov - Sapotaceer eller -Fbenareei . (dier 

 Arierne af Strychnos, Anona, Hsonia, Myrsine, o. 11. Skovtræer med særligt stive Og laste 

 Blade ere følgende: liere Aspidosperma - Arter , Salacia'er, Capparis cynophallophora (især 

 fra Kalkklipperne), Hirtella glandulosa og andre Chrysobalanaceer , mange Myrtaceer (f.Ex. 

 Britoa Sellomana, Calyptrant.es clusicefolia , Myrcia Selloima?ui, M. velutma o. 11.), Talauma 

 (iniiii . o.a. Al disse Forhold staa i Forbindelse med Forskelligheder i did Lys Og den 

 Luftfugtighed, muh Planterne ere udsatte for, tvivler jeg ikke om. 



