233 385 



12. Vegetationen og Åarstiderne. 



I. Aarets [uddeling efter Plantelivets Fænomener. 



Af det tidligere (Kap. 3, S. 17il anførte fremgaaer, at der i Lagoa Santa er en ret 

 skarp Udprægning i to Aarstider, 'fortiden og Regntiden, og at det ikke, som hos os, 

 er Forskjel i Varme, som er Grunden dertil, tlii Tørtidens Middeltemperatur er kun i — 5° C. 

 lavere end Regntidens, men Forskjel i Fugtighed. 



Er tienne Modsætning mellem Åarstiderne end ikke nær saa stor som hos os, 

 saa er den dog stor nok lil al fremkalde Fænomener i Naturens hele Udvikling, iler ganske 

 ligne de hos os forekommende, navnlig Lovspring, Løvfald og Blomstring til be- 

 st em le Tider. Særligt gjælder dette om Campos og om Vegetationen paa Kalkklipperne, 

 fordi Tørheden her er størst. Paa den sædvanlige, til fugtig Bund sig sluttende Skov 

 inaikes Aarstidernes \e\el mindre, men er dog selv der tydelig for et opmærksomt 

 Øje, og Helts Ord om Urskoven kunne iallfald ikke faa fuld Anvendelse paa Lagoa Santas 

 Skove 1 )- Lige saa lidt gjælder om Lagoa Santa, hvad man kan se udtalt om Troperne i 

 Almindelighed, at Planteverdenen er i uafbrudt Livsvirksomhed Aaret rundt nden Hvile og 

 Bo'-). Min Opfattelse af Naturen i Lagoa Santa er, at hver Art har sin Hviletid, maaske 

 med nogle ganske faa Undtagelser, I. Ex. Musa. og de allerfleste Arters Hviletid falder i 

 Efteraars- og Vintermaanederne, nogles dog om Foraaret. 



Jeg vil i det Følgende forsøge at skildre Vegetationen til de forskjellige Aarstider, 

 idet jeg deler Aaret i folgende i Afsnit: Vinteren, eller iMaanederne Maj, Juni og 

 Juli, som karakteriseres ved den laveste Temperatur, de falmede Toner af Camposlandet, 

 den mindre Blomsterrigdom og Lovfaldets Begyndelse. Vaaren, eller August — Oktober, 

 da Varmen stiger og Vaarens Fænomener aabenbare sig i storste Fylde i Plante- og Dyre- 

 livet (se S. 180); Sommeren eller November- -Januar; og endelig Hosten eller Fe- 

 bruar—April, da Tilbagegangen begynder, da Campos have kulmineret i S kj enhed og 

 Friskhed, og de gulgraa Toner begynde at komme frem. 



') Belt skriver (»Naturalis! in Nicaragua»): »Unknown are the autumn tints, Hie bright browns and 



yellows ut English woods unknown the cold sleep of winter: unknown the lovely awakening 



of vegetation al the first spring.» 



*] Kerner skriver (Pflanzenleben I. 329):. «Der Laubfall isl dort (d. h. in Gegenden, wo die Pflanzen- 

 welt ununterbrochen das Jahr thätig sein kann ! ein ganz allmählicher, erstreckt sieh über das ganze 

 Jahr, wie sich die Entwickelung neuer Blätter uher das ganze Jahr ausdehnt.« Jeg tvivler paa, 

 al der er ret mange tropiske Planter. der ikke have en Hviletid. 



Vidensk. Solsk. Skr.. 6. lî.-pkke, naturvidensk. A matliom. AU. VI. 3. 49 



