241 393 



større Tørhed, er bestemtere, men ogsaa for Skovlræerne. I disse Maaneder vil man 

 lindr Skovbundes bedækket med en Utallighed af nyfaldne , terre, brune Blade, og hvert 

 Vindpust forer mange andre raslende ned til den fælles Grav; men desuagtet linder man 

 den samme Skygge og Kolighed i Skoven som før; skolde end een Art staa helt bladlos, 

 saa medfører den mærkelige tropiske Uselskabelighed, at der næppe staaer to Individer af 

 den i hinandens Nærhed, og sikkert alle Naboerne ville staa med Løv, saa at dens Nøgenhed 

 ingen Indflydelse faaer paa Totalbilledet. De allerfleste Blade sidde omtrent 12 

 Maaneder paa Træerne. Delte gjælder først og fremst Campos træerne, og Campos- 

 buskene; der er dog enkelte af disse, hvis Blade under gunstige Forhold synes al kunne 

 leve hengere. ialti'ald blive længere Tid siddende paa Træerne (hvormed naturligvis Intet er 

 afgjort med Bensyn til deres Ernæringsevne) , f. E\. Celastraceen Flenckea populnea, der 

 har tynde, glatte, bævreasp-agtige Blade; Solanum lycocarpum, hvis Blade ligeledes ere 

 tynde, men paa begge Sider tæt filtede: ogsaa Strychnos Pneudoquina's Blade kunne sidde 

 længere end eel Aar. under gunstige Forhold vist endog meget længere; Byrsonima inter- 

 media kan i Oktober træffes med nyt Løv under Bibeholdelse af del gamle; Lucuma rami- 

 fiora, Anona furfuracea og enkelte andre Campostræer og Buske ligesaa. For Skov- 

 træernes og Skov buskenes Vedkommende er Varigheden vel ofte lidt længere, men 

 i Begelen dog ikke meget over eet Aar; de maa i al tf aid i det Hele kaldes stedsegrønne. 

 Foruden de ovenfor (S. 387) allerede nævnte Arter, der en kortere eller længere Tid staa 

 bladluse, er der naturligvis andre, hvis Lovfald i Lagoa Santa næsten kan være fuldendt, 

 uaar Lovspringet linder Sted, hvilke Arter muligen andre Steder staa en Tid helt bladluse, 

 f. Ex. Xylosma Salzmanni. 



Af mine Optegnelser om Løvets Varigbed bos de træagtige Planter kan folgende an- 

 fores. Arter (især fra Skovene), hvis Blade sidde over eet (1 — 2) Aar paa Træet, ere 

 f. Ex. følgende. De fleste Lauraceæ; i Dee. 1865 havde Fersea gratissima tre Generationer 

 af Blade, nemlig ganske nye fra det 2det Løvspring, unge fra Iste Løvspring og ganske 

 plettede Blade fra 1864. — En Mængde, vist de Heste, Myrtaceæ: Britoa Sellowiana, 

 Calyptranlhes clusiæfolza, C. pteropoda, Eugenia bimarginata (ogsaa i Campos), E. Klotschiana 

 (Camp.), E. Jaboticaba, E. invohtcrata, E. Theodora?, Marlieratf) anirocola, Myrcia gomidesi- 

 oides, M. andromedoides, M.rufipes, o. s.v. o. s. v.. altsaa ogsaa Camposarter med stive heder- 

 agtige Blade; d. 18 /i2 1865 saa jeg en Eugenia aldeles bedækket med nye, blegbrune Skud 

 med Bibehold af de gamle Blade. — Chrysoba lanaeeæ : Hirtella americana og glandulosa. 

 — Meliaeeæ: flere Cabralea- Arter, f. Ex. C. polytricha. — Ochnaceæ: Oumtøa-Arterne 

 beholde dem meget længe. — Nyctaginaceæ: Pisonia areolata o. a. — [li cine æ: llex 

 conocarpa. — C e last race æ: Maytenns Aquifolium. — Bubiaceæ: Coutarea hexandra, 

 jFaramea-Arterne, Jhfo/?oim'a-Arterne, Rudgea- Arierne, Coffea arabica o. s. v. For Kaffetræel 

 har jeg optegnet, at der finder et fuldstændigt og regulært Lovskifte Sted; allerede i Sept. 

 fældes mange Blade; i Okt. og Nov. Besten, men forinden er det nye Lov kommet frem, 

 og 15. Deebr. 1865 fandt jeg kun unge Blade, og Frugterne sad i de alfaldne Blades Avler. 

 Dette stedsegrønne Træs Forhold illustrerer godt alle de andre Skovtræers. Myrsi- 



naceæ i Skov: ofte er Løvspringet vidt fremme, for det gamle Løv begynder at falde. — 

 Combretaceæ: Combretum Jacquinii, C. Löfflingii. — Åpocynaceæ: Nisse Aspidosperma- 



Vidcnsk. Selsk. Skr., 6. Række, naturvidensk. & mathem. Afd. VI. 3. 00 



